16. фебруар
16. фебруар[1] је четрдесет седми дан у години у Грегоријанском календару. У години остаје још 318 дана (319 у преступним годинама) после овог.
Догађаји[уреди | уреди извор]
фебруар | ||||||
П | У | С | Ч | П | С | Н |
1 | 2 | 3 | ||||
4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 |
25 | 26 | 27 | 28 | 29 | ||
- 1270 — Велико војводство Литванија је однела пресудну победу над Ливонијским редом у бици код Карусеа вођеној на залеђеној површини Балтичког мора.
- 1804 — У Сибници је вођена прва борба Карађорђа са устаницима против дахија.
- 1808 — Наполеон је почео напад на Шпанију, коју је после месец дана окупирао и на шпански престо довео брата Жозефа.
- 1826 — Основана је Матица српска, најстарија књижевна, културна и научна институција српског народа.
- 1862 — Основано је прво соколско друштво.
- 1862 — Генерал Јулисиз Симпсон Грант је заузео Форт Донелсон у Тенесију.
- 1871 — Француска потписала капитулацију и акт о помирењу с Пруском после изгубљеног рата.[тражи се извор] Мировни уговор, којим је Француска уступила Пруској Алзас и велики део Лорене, уз ратну штету од пет милијарди златних франака, потписан у мају.
- 1918 — Немачка подморница је бомбардовала енглеску луку Довер у Првом светском рату. [2]
- 1932 — На општим изборима у Ирској победила партија Фијана фејл, одвојено крило Шин фејна, а њен лидер Еамон де Валера постао председник извршног комитета Слободне Државе Ирске.
- 1933 — У страху од немачких претњи, Чехословачка, Румунија и Југославија, закључивањем пакта о Малој Антанти и стварањем Већа министара, учврстиле савез створен 1920. против покушаја рестаурације Хабзбурговаца и ревизионистичких тежњи Мађарске. Антанта престала да постоји после немачке окупације Чехословачке, у марту 1939.
- 1934 — Окончан је Аустријски грађански рат поразом социјалдемократа и републиканског Шуцбунда.
- 1936 — На парламентарним изборима у Шпанији победио Народни фронт, коалиција социјалиста, комуниста, републиканаца и других мањих партија. Владу формирао Мануел Асања, враћен демократски устав из 1931.. Покушај војске, у јулу, да обори републиканску владу прерастао у грађански рат завршен 1939. успостављањем диктатуре генерала Франциска Франка.
- 1940 — Морнари са британског разарача ХМС Козак су се укрцали на немачки танкер Алтмарк и ослободили 299 британских ратних заробљеника.
- 1943 — Војници Црвене армије су поново ушли у Харков.
- 1945 — Амерички авиони у Другом светском рату почели бомбардовање Токија.
- 1959 — Вођа герилаца Фидел Кастро постао премијер Кубе пошто је 1. јануара 1959. збацио са власти диктатора Фулгенсија Батисту.
- 1978 — Кина и Јапан у Пекингу потписали трговински уговор вредан 20 милијарди долара, што је био почетак економског отварања Кине према свету.
- — Први јавни ББС
- 1992 — Заирске снаге безбедности убиле 32 особе када су отвориле ватру на хиљаде демонстраната који су почели мирне уличне протесте против режима председника Мобутуа Сесе Секоа.
- 1994 — У планинском подручју индонежанског острва Суматра у земљотресу погинуло најмање 200 људи.
- 1998 — Приликом пада "ербаса А-300" тајванске авио-компаније „Чајна ерлајнс“ близу аеродрома у Тајпеху погинуле 203 особе, односно сви путници и чланови посаде, међу њима и гувернер централне банке Тајвана, и седам људи на тлу.
- 2000 — Русија обновила односе с НАТО-ом, прекинуте због напада те војне алијансе на Југославију у марту 1999..
- 2001 — У нападу наоружаних Албанаца на аутобус у близини Подујева на Косову погинуло 10 Срба, а 43 особе повређене.
- 2003 —
- У највећим снежним мећавама које су захватиле источну обалу САД умрло најмање 59 људи.
- Ствара се Википедија на српском језику
- 2006. -
- Почетак суђења шесторици бивших политичких и војних челника босанскохерцеговачких Хрвата, на челу са првооптуженим Јадранком Прлићем, заказан је за уторак 25. априла, објављено је у четвртак на Хашком суду.
- Уједињене нације у извештају на 54 странице осудиле америчко поступање у логору у заливу Гуантанамо, и затражиле да затвореницима буде суђено или да буду ослобођени.
- Европски парламент усвојио резолуцију о Босни и Херцеговини у којој се релевантни босански политичари позивају да наставе спровођење реформи и измену Дејтонског споразума у корист изградње функционалне државе.
Рођења[уреди | уреди извор]
- 1222 — Нићирен, јапански будистички монах и верски реформатор. (прем. 1282)[3]
- 1497 — Филип Меланхтон, немачки реформатор, теолог и филозоф. (прем. 1560)[4]
- 1519 — Гаспар де Колињи, француски државник и војсковођа (прем. 1572)[5]
- 1620 — Фридрих Вилхелм, изборник од Бранденбурга. (прем. 1688)[6]
- 1698 — Пјер Буге, француски хидрограф, математичар и физичар. (прем. 1758)[7]
- 1710 — Луј XV, краљ Француске (прем. 1774)
- 1731 — Марчело Бачарели, италијански барокни сликар. (прем. 1818)[8]
- 1761 — Жан Шарл Пишегри, француски војсковођа. (прем. 1804)[9]
- 1786 — Марија Павловна, руска принцеза. (прем. 1859)
- 1812 — Хенри Вилсон, амерички политичар. (прем. 1875)[10]
- 1821 — Хајнрих Барт, немачки истраживач. (прем. 1865)[11]
- 1822 — Френсис Галтон, енглески научник. (прем. 1911)[12]
- 1830 — Ларс Хертервиг, норвешки сликар. (прем. 1902)[13]
- 1831 — Николај Семјонович Љесков, руски писац. (прем. 1895)[14]
- 1834 — Ернст Хекел, немачки биолог и филозоф, један од твораца теорије еволуције. (прем. 1919)[15]
- 1848 — Октав Мирбо, француски новинар, књижевни критичар и драмски писац. (прем. 1917)[16]
- 1873 — Радоје Домановић, српски писац. (прем. 1908)[17]
- 1877 — Исидора Секулић, српска књижевница. (прем. 1958)[18]
- 1893 — Михаил Тухачевски, совјетски војни командант (прем. 1937)[19]
- 1901 — Честер Морис, амерички глумац. (прем. 1970)[20]
- 1904 — Џорџ Фрост Кенан, амерички дипломата, политиколог и историчар. (прем. 2005)[21]
- 1906 — Вера Менчик, светска шампионка у шаху. (прем. 1944)[22]
- 1926 — Џон Шлесинџер, енглески глумац и редитељ. (прем. 2003)[23]
- 1941 — Ким Џонг Ил, севернокорејски диктатор. (прем. 2011)[24]
- 1952 — Иво Папазов, бугарски кларинетиста.
- 1954 — Ијан Бенкс, шкотски књижевник. (прем. 2013)[25]
- 1956 — Ксенија Зечевић, српска пијанисткиња, позната по компоновању филмске и драмске музике. (прем. 2006)[26]
- 1958 — Ајс Ти, амерички глумац и репер.
- 1958 — Оскар Шмит, бразилски кошаркаш.[27]
- 1959 — Џон Мекинро, амерички тенисер.[28]
- 1959 — Александар Петровић, хрватски кошаркаш и тренер.[29]
- 1964 — Бебето, бразилски фудбалер[30]
- 1970 — Анђело Перуци, италијански фудбалер.[31]
- 1970 — Владан Лукић, српски фудбалер.[32]
- 1976 — Драган Младеновић, српски фудбалер.[33]
- 1971 — Барбара Вицковић, хрватска глумица.[34]
- 1973 — Кети Фриман, аустралијска атлетичарка.[35]
- 1978 — Тија Хелебаут, белгијска атлетичарка.[36]
- 1979 — Валентино Роси, италијански мотоциклистички првак.[37]
- 1982 — Милица Дабовић, српска кошаркашка репрезентативка.[38]
- 1982 — Лупе Фијаско, амерички музичар.
- 1984 — Софија Арвидсон, шведска тенисерка.[39]
- 1985 — Рон Влар, холандски фудбалер.[40]
- 1986 — Дијего Годин, уругвајски фудбалер.[41]
- 1989 — Елизабет Олсен, америчка глумица.[42]
- 1990 — Викнд, канадски певач, текстописац и музички продуцент.[43]
- 1991 — Серхио Каналес, шпански фудбалер[44]
Смрти[уреди | уреди извор]
- 1247 — Хајнрих Расп, гроф Тирингије. (рођ. 1204)[45]
- 1279 — Афонсо III, краљ Португалије. (рођ. 1210)[46]
- 1391 — Јован V Палеолог, византијски цар (рођ. 1332)[47]
- 1899 — Феликс Фор, француски политичар. (рођ. 1841)[48]
- 1907 — Ђозуе Кардучи, италијански песник (рођ. 1835)[49]
- 1912 — Николај Јапански, светитељ, архиепископ и просветитељ Јапана. (рођ. 1836)[50]
- 1917 — Октав Мирбо, француски новинар, књижевни критичар и драмски писац (рођ. 1848)[51]
- 1975 — Морган Тејлор, амерички атлетичар. (рођ. 1903)[52]
- 2001 — Вилијам Х. Мастерс, амерички гинеколог. (рођ. 1915)[53]
- 2002 — Волтер Винтерботом, први менаџер енглеске фудбалске репрезентације. (рођ. 1913)
- 2007 — Даринка Јеврић, српска песникиња и новинар. (рођ. 1947) [54]
- 2012 — Душко Антуновић, ватерполиста, репрезентативац. (рођ. 1947)[55]
- 2015 — Лорена Рохас, мексичка глумица и певачица. (рођ. 1972)[56]
- 2016 — Бутрос Бутрос-Гали, египатски дипломата. (рођ. 1922)[57]
- 2019 — Бруно Ганц, швајцарски глумац. (рођ. 1941)[58]
Празници и дани сећања[уреди | уреди извор]
- Српска православна црква слави:
Референце[уреди | уреди извор]
- ^ Гајовић, Александар (2001). "Људи и догађаји који су обележили човечанство". Народна књига-Алфа, Београд.
- ^ Гајовић, Александар (2001). Људи и догађаји који су обележили човечанство. Београд: Народна књига. стр. 48.
- ^ Morgan, Diane (2004). The Buddhist Experience in America (на језику: енглески). Greenwood Publishing Group. ISBN 978-0-313-32491-8.
- ^ H. Ashley Hall (12. 3. 2014). Philip Melanchthon and the Cappadocians: A Reception of Greek Patristic Sources in the Sixteenth Century. Vandenhoeck & Ruprecht. стр. 75—. ISBN 978-3-525-55067-0.
- ^ „Gaspard II de Coligny, seigneur de Châtillon | French admiral and Huguenot leader | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Frederick William | elector of Brandenburg | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Pierre Bouguer | French scientist | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Marcello Bacciarelli”. timenote.info (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ Grolier Incorporated (1994). Academic American encyclopedia. Internet Archive. Danbury, Conn. : Grolier Inc. ISBN 978-0-7172-2053-3.
- ^ „Henry Wilson | vice president of United States | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ The Journal of the Linnean Society: Zoology (на језику: енглески). The Society. 1868.
- ^ „Francis Galton | Biography, Travels, & Eugenics | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „..Lars Hertervig – Works from the collection | KODE...”. kodebergen.no. Архивирано из оригинала 24. 01. 2022. г. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Na današnji dan – Nikolaj Semjonovič Ljeskov – Mladi Berana” (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Ernst Haeckel | German embryologist | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Octave Mirbeau”. Archive.
- ^ Југословенски књижевни лексикон (2. изд.). Нови Сад: Матица српска. 1984. стр. 155.
- ^ „Члан САНУ”. web.archive.org. 2015-12-22. Архивирано из оригинала 22. 12. 2015. г. Приступљено 2022-01-24. Архивирано на сајту Wayback Machine (22. децембар 2015)
- ^ „Mikhail Tukhachevsky | Biography, Facts, Purges, & Death | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ Jan Onofrio (1. 1. 1999). Pennsylvania Biographical Dictionary. Somerset Publishers, Inc. стр. 189. ISBN 978-0-403-09950-4.
- ^ „George F. Kennan | American diplomat and historian | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Vera Menchik”. World Chess Hall of Fame (на језику: енглески). 2017-03-23. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „John Schlesinger”. IMDb. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Kim Jong Il | Biography & Facts | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Iain Banks obituary”. the Guardian (на језику: енглески). 2013-06-10. Приступљено 2021-01-15.
- ^ „Ksenija Zecevic”. IMDb. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „ACB.COM”. web.archive.org. 2017-10-15. Архивирано из оригинала 15. 10. 2017. г. Приступљено 2022-01-24. Архивирано на сајту Wayback Machine (15. октобар 2017)
- ^ „John McEnroe”. IMDb. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Aleksandar Petrović”. Euroleague.
- ^ „Bebeto - Player profile”. www.transfermarkt.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Angelo Peruzzi - Player profile”. www.transfermarkt.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ Admin (2009-12-27). „Lukić Vladan”. reprezentacija.rs (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ Strack-Zimmermann, Benjamin. „Dragan Mladenović (Player)”. www.national-football-teams.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Barbara Vickovic”. IMDb. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Cathy Freeman Biography and Statistics - Olympics at Sports-Reference.com”. web.archive.org. 2008-12-04. Архивирано из оригинала 04. 12. 2008. г. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Tia HELLEBAUT | Profile | World Athletics”. worldathletics.org. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Valentino Rossi | Racing career profile | Driver Database”. www.driverdb.com. Приступљено 2022-01-24.
- ^ Eurobasket. „Milica Dabovic Player Profile, SK Tirana, News, Stats - Eurobasket”. Eurobasket LLC. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Sofia Arvidsson | WTA Official”. Women's Tennis Association (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Ron Vlaar - Player profile”. www.transfermarkt.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Diego Godín - Player profile 2022”. www.transfermarkt.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Elizabeth Olsen”. IMDb. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „The Weeknd | Biography, Songs, Albums, & Facts | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Каналес Серхио / Sergio Canales”. news.sportbox.ru (на језику: руски). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Henry Raspe | antiking of Germany | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Afonso III | king of Portugal | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „John V Palaeologus | Byzantine emperor | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Félix Faure | president of France | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Giosuè Carducci | Italian poet | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Saint Nikolay Kasatkin | Russian Orthodox bishop | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Octave Mirbeau | French author | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Morgan Taylor Biography and Statistics - Olympics at Sports-Reference.com”. web.archive.org. 2008-12-08. Архивирано из оригинала 08. 12. 2008. г. Приступљено 2022-01-24. Архивирано на сајту Wayback Machine (8. децембар 2008)
- ^ „William H. Masters | American physician | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Даринка Јеврић”. poezijasustine.rs. Приступљено 29. 1. 2022.
- ^ Serbia, RTS, Radio televizija Srbije, Radio Television of. „Преминуо Душко Антуновић”. www.rts.rs. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Lorena Rojas”. IMDb. Приступљено 2022-01-24.
- ^ „Boutros Boutros-Ghali | Egyptian statesman and secretary-general of the United Nations | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2022-01-24.
- ^ Kreps, Daniel; Kreps, Daniel (2019-02-16). „Bruno Ganz, Swiss Actor Who Portrayed Hitler in 'Downfall,' Dead at 77”. Rolling Stone (на језику: енглески). Приступљено 2021-01-15.