1991
◄ |
19. sajand |
20. sajand
| 21. sajand
◄ |
1960. aastad |
1970. aastad |
1980. aastad |
1990. aastad
| 2000. aastad
| 2010. aastad
◄◄ |
◄ |
1987 |
1988 |
1989 |
1990 |
1991
| 1992
| 1993
| 1994
| 1995
| ►
| ►►
1991. aasta (MCMXCI) oli 20. sajandi 91. aasta.
Sündmused maailmas[muuda | muuda lähteteksti]
Jaanuar[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. jaanuar – Tšehhoslovakkia sai Poola järel teiseks Ida-Euroopa riigiks, mis loobus plaanimajandusest.
- 9. jaanuar – Genfis kohtusid Ameerika Ühendriikide välisminister James Baker ja Iraagi välisminister Tariq Aziz. Iraak keeldus oma vägesid Kuveidist välja viimast.
- 13. jaanuar – Vilniuse veresaun, Leedus Vilniuse teletorni juures ründasid ööl vastu 13. jaanuari dessantväelased ja eriüksus Alfa relvastamata rahvamassi. Surma sai 14 inimest, vigastada ligi 1000.
- 14. jaanuar – Riias Vecmilrgavise silla juures tulistas Riia OMON silla kaitsjaid. Õhtul korrati rünnakut.
- 17. jaanuar – USA ja liitlasväed alustasid õhurünnakutega sõda Iraagi vastu. Algas Lahesõda Kuveidi vabastamiseks.
- 26. jaanuar – Somaalia kukutati president Siad Barre ning algas kodusõda.
- 29. jaanuar – Lahesõda: Iraagi väed ründasid Saudi Araabia Khafji linna, algatades Khafji lahingu. Saudi Araabia ja Ameerika Ühendriikide sõjaväed vallutasid linna 1. veebruariks tagasi.
Veebruar[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. veebruar – USAiri lend 1493: Los Angelese rahvusvahelise lennujaama maandumisrajal põrkasid lennujuhi eksimuse tõttu kokku kaks lennukit. Hukkus 35 inimest.
- 7. veebruar – Lahesõda: maaväed ületasid Saudi Araabia ja Kuveidi piiri.
- 15. veebruar – Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola asutasid Visegrádi grupi
- 19. veebruar – Boriss Jeltsin kutsus Mihhail Gorbatšovi üles tagasi astuma, väites, et viimane ohverdab võimu säilitamise nimel reformid.
- 22. veebruar – Lahesõda: Iraak nõustus Nõukogude Liidu pakutud vaherahuettepanekuga. Ameerika Ühendriigid lükkasid selle tagasi ja andsid Iraagile 24 tundi aega oma väed Kuveidist välja viia.
- 26. veebruar – Lahesõda: Iraak teatas, et viib oma väed Kuveidist välja. Lahkuvad Iraagi väed süütasid Kuveidi naftaväljad ning Ühendriigid jätkasid õhurünnakutega.
- 27. veebruar – Lahesõda: Ameerika Ühendriigid teatasid, et Iraak on võidetud ning käskis relvajõududel lahingutegevuse peatada.
Märts[muuda | muuda lähteteksti]
- 3. märts – |Lätis ja Eestis toimusid iseseisvusreferendumid. Mõlema riigi valijad pooldasid iseseisvust.
- 6. märts – India peaminister Chandra Shekhar astus tagasi.
- 15. märts – Kuveidi emiir Jaber Al-Ahmad Al-Sabah naasis kodumaale.
- 23. märts – Sierra Leones algas kodusõda.
Aprill[muuda | muuda lähteteksti]
- 5. aprill – kosmosesüstik Atlantis startis 37. süstikumissioonile, lastiks gammakiirgust uuriv observatoorium.
- 9. aprill – Poolast lahkusid esimesed Nõukogude väed.
- 10. aprill – Itaalias Livorno lähistel põrkasid tihedas udus kokku reisilaev ja tanker. Hukkus 140 inimest.
- 12. aprill – avati Varssavi börs.
- 16.–18. aprill – Mihhail Gorbatšov tegi esimese Nõukogude Liidu juhina riigivisiidi Jaapanisse.
- 26. aprill – Esko Aho sai 36-aastaselt Soome ajaloo noorimaks peaministriks.
- 29. aprill – Bangladeshi tabanud tsüklonis hukkus 138 000 inimest.
Mai[muuda | muuda lähteteksti]
- 15. mai – Édith Cresson sai Prantsusmaa ajaloo esimeseks naispeaministriks.
- 18. mai – Somaalimaa kuulutas ennast iseseisvaks. Ükski riik ja organisatsioon pole Somaalimaa iseseisvust tunnustanud.
- 19. mai – Horvaatia iseseisvusreferendumi tagajärjena kuulutab Horvaatia end iseseisvaks.
- 21. mai – Indias hukkus atentaadis endine peaminister Rajiv Gandhi
Juuni[muuda | muuda lähteteksti]
- 8. juuni – Pakistanis Ghotki linnas põrkas täiel kiirusel kihutav reisirong kokku jaamas seisnud kaubarongiga, hukkus vähemalt 100 inimest.
- 12. juuni – Boriss Jeltsin valiti Vene NFSV presidendiks.
- 20. juuni – Saksamaa seadusandjad otsustasid napi häälteenamusega pealinna tagasiviimise Berliini.
Juuli[muuda | muuda lähteteksti]
- 10. juuli – Boriss Jeltsin vannutati ametisse esimese valitud Venemaa presidendina.
August[muuda | muuda lähteteksti]
- 4. august – kosmosesüstiku Atlantis pardalt saadeti Maale esimene e-postiteade kosmosest.
- 16. august – Mihhail Gorbatšov kutsus Baltimaade liidreid 20. augustiks Novo-Ogorjovosse liidulepingut sõlmima.
- 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse.
- 20. august – taasiseseisvus Eesti.
- 22. august – Island tunnustas esimese riigina Balti riikide iseseisvust.
- 24. august – taasiseseisvus Ukraina.
- 27. august – Mihhail Gorbatšov pöördus liiduvabariikide poole säilitada sõjaline ja majanduslik liit.
September[muuda | muuda lähteteksti]
- 9. september – Tadžikistan kuulutas end iseseisvaks.
- 17. september – Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Eesti, Läti, Leedu, Marshalli Saared ja Mikroneesia Liiduriigid liitusid ÜROga.
- 19. september – Alpidest leiti Ötzi.
Oktoober[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. oktoober – Jugoslaavia armee piiras sisse Dubrovniki, algatades Dubrovniki piiramise. Piiramine lõpetati 31. mail 1992.
- 14. oktoober – Eesti sai UNESCO liikmeks.
- 27. oktoober – Poolas toimusid esimesed vabad parlamendivalimised.
- 29. oktoober – USA kosmosesond Galileo tegi esimese lähifoto asteroidist (951 Gaspra).
November[muuda | muuda lähteteksti]
- 6. november – NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee lõpetas ametlikult tegevuse.
Detsember[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. detsember – Ukraina NSV elanikud hääletasid referendumil Nõukogude Liidust lahkulöömise poolt.
- 8. detsember – Venemaa, Valgevene ja Ukraina moodustasid Belovežjes, Sõltumatute Riikide Ühenduse.
- 15. detsember – Punasel merel uppus reisilaev Salem Express. Hukkus üle 450 inimese.
- 23. detsember – Mihhail Gorbatšov andis Boriss Jeltsinile üle Nõukogude Liidu tuumakoodid.
- 26. detsember – Nõukogude Liidu Ülemnõukogu otsustas formaalselt Nõukogude Liidu ja iseenda laiali saata.
- 31. detsember – Nõukogude Liit kadus ametlikult maailmakaardilt.
Sündmused Eestis[muuda | muuda lähteteksti]
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20230811040632im_/http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/RIAN_archive_472705_Estonian_customs_office_in_Narva.jpg/220px-RIAN_archive_472705_Estonian_customs_office_in_Narva.jpg)
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20230811040632im_/http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Miss_Baltic_Sea_91_Tallinnas.jpg/220px-Miss_Baltic_Sea_91_Tallinnas.jpg)
- 7. jaanuar – Tallinnas Tõnismäel avati mälestussammas Paul Keresele (Paul Kerese monument)[1].
- 15. jaanuar – Vene NFSV presidendi Boriss Jeltsini visiit Tallinna
- 15. jaanuar – Toompeal toimus nõukogudemeelsete miiting
- 25. jaanuar – Tallinnas leiti surnuna Paldiski mnt 80 juures asuvalt tühermaalt Rootsi ehitus- ja puidutööstuse ametühingute liidrid ning Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmed Bertil Whingberg (55) ja Ove Fredriksson (50). Ohvrite surma põhjustas külmumine[2][3].
- 3. märts – Eestis toimus iseseisvusreferendum.
- 2. aprill – Eestis läksid ulatusliku hinnatõusuga kallimaks rongi-, bussi- ja lennukipiletid, rõivad, jalatsid ja sõiduautod.
- 17. aprill – Tallinnas rajati Jaan Tõnissoni Instituut.
- 6. mai – Tartus toimunud NSV Liidu meistrivõistluste finaalis korvpallis võitis Tallinna Kalev Leningradi Spartaki ja tuli viimaseks NSV Liidu meistriks korvpallis.
- 19. mai – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti
- 23. juuni – Väike-Maarjas taasavati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas.
- 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse; Tallinna poole hakkasid liikuma sõjaväekolonnid. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu avaldusega riigipöörde kohta Nõukogude Liidus otsustati erakorralised volitused anda Eesti Vabariigi Erakorralisele Kaitsenõukogule.
- 20. august – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest".
- 27. august – Euroopa Liidu ja Eesti vahel seati sisse diplomaatilised suhted.
- 8. september – Tallinna lauluväljakul toimus suurüritus "Vabaduse laul".
- 10. september – Eesti sai Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi liikmeks.
- 11. september – Patarei vanglas lasti maha Rein Oruste. Oruste on ainus surmamõistetu, kelle karistus on taasiseseisvunud Eestis täide viidud.
- 13. september – alustas tööd Põhiseaduse Assamblee. Selle juhatajaks valiti Tõnu Anton.
- 17. september – Eesti sai ÜRO liikmeks.
- 30. september – Tartus alustas tööd Raadio Tartu.
- 1. oktoober – tulid kasutusele Eesti postmargid.
- 1. oktoober – moodustati Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut[4]
- 4. oktoober – valitsus otsustas kutsuda Eesti kaitsejõududesse aastatel 1965–1973 sündinud noored.
- 17. oktoober – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu maareformiseaduse.
- 19. oktoober – asutati Eesti Kodanike Keskerakond.
- 6. november – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu tegi põhimõttelise otsuse taastada 1938. aasta kodakondsusseadus.
- 23. november – 9 kõrgkooli üliõpilaskonna algatusel asutati Eesti Üliõpilaskondade Liit, mille esimesse juhatusse valiti Sulev Alajõe, Agu Vahur ja Kaarel Tarand.
- 1. detsember – loodi Eesti lennufirma Estonian Air.
- 11. detsember – Abja-Paluoja sai omavalitsusliku alevi staatuse.
- Asutati Aardla järve kaitseala.
- Likvideeriti Aaspere mõisas asunud lastekodu.
Sündinud[muuda | muuda lähteteksti]
Pikemalt artiklis Sündinud 1991
- 12. jaanuar – Pixie Lott, Inglise laulja
- 4. aprill – Jamie Lynn Spears, USA näitleja ja televisiooni saatejuht
- 20. mai – Henrik Ojamaa, Eesti jalgpallur
- 16. juuli – Iiris Vesik, eesti laulja
- 19. juuli – Anis Arumets, eesti laulja
- 7. september – Montana Fishburne, USA pornonäitleja
- 10. september – Hannah Hodson, USA filminäitleja
- 24. detsember – Louis Tomlinson, Inglise laulja One Direction
Surnud[muuda | muuda lähteteksti]
Pikemalt artiklis Surnud 1991
- 12. jaanuar – Lannie Balcom, Playboy Playmate
- 15. jaanuar – Vello Saage, eesti õpetaja
- 17. jaanuar – Olav V, Norra kuningas
- 17. jaanuar – Giacomo Manzù, itaalia kunstnik
- 23. jaanuar – Northrop Frye, Kanada kirjandusteadlane
- 14. veebruar – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja
- 22. veebruar – Valdur Hannula, Eesti ratsutaja
- 2. märts – Serge Gainsbourg, prantsuse laulja
- 2. märts – William Heinesen, kirjanik
- 24. märts – Erich Kübarsepp, Eesti spordipedagoog
- 25. märts – Aleksander Sagim, eesti majandusteadlane
- 1. aprill – Martha Graham, USA tantsija ja koreograaf
- 3. aprill – Graham Greene, inglise kirjanik
- 4. aprill – Max Frisch, šveitsi kirjanik
- 19. aprill – Armas Luige, eesti ehitusinsener
- 20. aprill – Don Siegel, USA filmilavastaja
- 20. aprill – Jumdžagijn Tsedenbal, Mongoolia poliitik
- 3. mai – Jerzy Kosiński, kirjanik
- 21. mai – Rajiv Gandhi, India poliitik
- 23. mai – Boris Indre, Eesti korvpallur
- 1. juuni – Wolfgang Stegmüller, filosoof
- 3. juuni – Voldemar Roolaan, Eesti maadleja
- 6. juuni – Stan Getz, USA saksofonist
- 10. juuni – Vercors, prantsuse kirjanik
- 19. juuni – Jean Arthur, USA filminäitleja
- 26. juuni – Elmar Tambek, eesti poliitik
- 29. juuni – Henri Lefebvre, prantsuse sotsioloog ja filosoof
- 18. juuli – Valve Kikas, eesti ehitusinsener
- 24. juuli – Isaac Bashevis Singer, kirjanik, Nobeli auhind 1978
- 25. juuli – Lazar Kaganovitš, Nõukogude Liidu poliitik
- 12. august – Ivan Kožedub, sõjaväelendur
- 22. august – Boriss Pugo, Nõukogude Liidu poliitik
- 30. august – Jean Tinguely, šveitsi kunstnik
- 2. september – Alfonso García Robles, Mehhiko diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhinna laureaat
- 4. september – Ülo Keedus, eesti purilendur ja filmioperaator
- 28. september – Miles Davis, USA muusik
- 12. oktoober – Arkadi Strugatski, vene kirjanik
- 17. oktoober – Tennessee Ernie Ford, USA muusik
- 24. oktoober – Sergei Ahromejev, Nõukogude sõjaväelane
- 24. oktoober – Gene Roddenberry, USA stsenarist ja produtsent
- 7. november – Tom of Finland, soome kunstnik
- 9. november – Ahto Haabjärv, eesti laulja
- 9. november – Yves Montand, itaalia päritolu prantsuse näitleja ja laulja
- 14. november – Tony Richardson, inglise filmilavastaja
- 18. november – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia president
- 20. november – Johan Ungerson, eesti poliitik
- 23. november – Klaus Kinski, näitleja
- 24. november – Freddie Mercury, laulja
- 27. november – Arnold Felix Karu, eesti bibliofiil
- 7. detsember – Gordon Pirie, Suurbritannia jooksja
- 27. detsember – Gunnar Holm, eesti auto- ja motosportlane
Nobeli auhinnad[muuda | muuda lähteteksti]
- füüsika – Pierre-Gilles de Gennes
- keemia – Richard Ernst
- meditsiin – Erwin Neher, Bert Sakmann
- kirjandus – Nadine Gordimer
- rahu – Aung San Suu Kyi
- majandus – Ronald Coase
Viited[muuda | muuda lähteteksti]
- ↑ ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015)
- ↑ Jõhkraim kuritegu: kahe Rootsi ametiühingutegelase röövmõrv, www.postimees.ee, 28. oktoober 2002
- ↑ Mis juhtus kahe Rootsi ametiühingutegelasega Tallinnas, Vaba Eestlane = Free Estonian, 7 veebruar 1991
- ↑ ILMATEENISTUS 100 ilmateenistus.ee