1982
Tipus | any civil i any comú començat en divendres ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1982 (mcmlxxxii) |
Islàmic | 1403 – 1404 |
Xinès | 4678 – 4679 |
Hebreu | 5742 – 5743 |
Calendaris hindús | 2037 – 2038 (Vikram Samvat) 1904 – 1905 (Shaka Samvat) 5083 – 5084 (Kali Yuga) |
Persa | 1360 – 1361 |
Armeni | 1431 |
Rúnic | 2232 |
Ab urbe condita | 2735 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Eleccions Esports Obres Pel·lícules Discs | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1950 1960 1970 - 1980 - 1990 2000 2010 | |
Anys | |
1979 1980 1981 - 1982 - 1983 1984 1985 |
1982 (MCMLXXXII) fon un any normal del calendari gregorià començat en divendres.
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20230306092622im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Subministrament_de_combustible_raccionat.jpg/220px-Subministrament_de_combustible_raccionat.jpg)
Esdeveniments[modifica]
- Països Catalans
- Es funda la colla castellera Xicots de Vilafranca.
- 13 de març: Sísif (1982...) apareix per a la primera vegada en una vinyeta de Jordi Soler i Font a El Punt.[1]
- 26 de març: Es va constituir la Mancomunitat de Municipis de la Safor. Decret del Consell del País Valencià.
- 28 de març, Madrid: el Congrés dels Diputats Espanyol aprova l'Estatut d'autonomia del País Valencià.
- 14 de maig, Barcelona, Barcelonès: El poeta i crític mallorquí Josep Maria Llompart guanya el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes.[2]
- 29 de maig, Barcelona, Barcelonès: El futbolista Diego Armando Maradona és traspassat de l'Argentinos Juniors al FC Barcelona per la xifra rècord de 1,500 milions de pessetes.[2]
- 7 de juny, Barcelona, Barcelonès: L'editorial Bruguera entra en suspensió de pagaments per valor de 3,900 milions de pessetes.[2]
- 10 de juny, Portlligat, Alt Empordà: Gala Dalí, esposa i musa de Salvador Dalí (n. 1894).[3]
- 13 de juny-11 de juliol: celebració de la Copa del Món de Futbol de 1982 a Espanya, inaugurada al Camp Nou, i amb partits a Barcelona, València, Elx i Alacant dins els Països Catalans.
- 18 de juny, Figueres, Alt Empordà: S'inaugura el Museu del Joguet de Catalunya.
- 26 de juny-8 de juliol: es disputa el Mundialet de futbol infantil a Catalunya
- 10 de juliol, País Valencià: hi entra en vigor l'Estatut d'Autonomia.[4]
- 12 d'agost, País Valencià: Joan Lerma esdevé President de la Generalitat Valenciana Provisional.
- 20 d'octubre, Tous, la Canal de Navarrés: Pantanada de Tous, les pluges torrencials provoquen l'ensorrament de la presa de Tous i, com a conseqüència, s'origina una gran riuada que arrasa les riberes del Xúquer.
- 3 de novembre: el Fons de Garantia de Dipòsits del Banc d'Espanya assumeix el control de Banca Catalana, després de detectar un forat de més de 130,000 milions de pessetes.[2]
- 7 de novembre, Andorra, Alt Urgell i Baixa Cerdanya: les pluges provoquen uns aiguats, amb 14 víctimes, la incomunicació de la zona i la destrossa completa del poble del Pont de Bar.
- 7 de novembre, Joan Pau II visita la ciutat de Barcelona.[5]
- 2 de desembre, Barcelona: Pasqual Maragall i Mira esdevé alcalde de Barcelona.[6]
- 5 de desembre, es constitueixen els Col·lectius de Joves Comunistes (CJC), com a organització juvenil del Partit dels Comunistes de Catalunya (PCC).[7]
- Aprovació de la LOAPA.
- Resta del món
- 17 de gener, Trasmoz, Espanya: Els GEOs alliberen a Julio Iglesias Puga, pare de Julio Iglesias, segrestat per ETA pm 20 dies abans.[2]
- 28 de gener, Verona, Itàlia: El NOCS italià allibera al general estatunidenc de l'OTAN James Lee Dozer, segrestat per les Brigades Roges 40 dies abans.[2]
- 5 de març, Venus: Hi arriba la sonda espacial soviètica Venera 14.[8]
- 11 de març, Bilbao, País Basc: L'inici del judici contra onze dones defensores del dret a l'avortament provoca manifestacions feministes a les principals ciutats espanyoles.[2]
- 23 de març, Guatemala: Triomfa el cop d'Estat del general Efraín Ríos Montt. La seva dictadura causarà la mort de 250.000 membres d'ètnia maia.[2]
- 2 d'abril, Inici de la Guerra de les Malvines (Falklands War, en anglès): va tenir lloc entre l'abril i el juny de 1982. L'Argentina s'enfrontà al Regne Unit per intentar conquerir aquest arxipèlag així com les Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud, situades també a l'Atlàntic Sud.[9]
- 17 d'abril, Ottawa, Canadà: Isabel II, com a reina del Canadà, signa la primera constitució del país, després que assolís la independència l'any 1867.[2]
- 19 d'abril, Espanya: La premsa espanyola, de periodicitat diària, torna a publicar els dilluns des del descans dominical obligatori del 2 de febrer de 1920.[2]
- 5 de maig, Bilbao, País Basc: ETA assassina per segona vegada el director del projecte de central nuclear de Lemoiz.[2]
- 12 de maig, Fàtima, Portugal: El sacerdot Juan María Fernández Krohn intenta assassinar el papa Joan Pau II a cop de baioneta.[2]
- 30 de maig: Espanya ingressa oficialment a l'OTAN com a membre de ple dret.[2]
- 1 de juny, Inici de la Guerra de les Malvines (Falklands War en anglès) va tenir lloc entre l'abril i el juny de 1982. L'Argentina s'enfrontà al Regne Unit per intentar conquerir aquest arxipèlag així com les Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud.[9]
- 6 de juny: Israel envaeix el Líban en el marc de l'Operació Pau per a Galilea per a expulsar l'OAP del país.[2]
- 14 de juny: Finalitza la Guerra de les Malvines amb la rendició de les tropes argentines davant la superioritat de les tropes britàniques.[2]
- 18 de juny, Londres, Anglaterra: El director del Banco Ambrosiano, Roberto Calvi, apareix penjat d'un pont de la ciutat.[2]
- 4 de setembre - EUA: els New Mutants es presenten a Marvel Graphic Novel nº4, de Marvel Comics, creats per Chris Claremont (guió) i Bob McLeod (dibuixos).
- 16 de setembre: Comença la matança de Sabra i Xatila d'entre 700 i 3.500 refugiats palestins dels camps de Xabra i Xatila (Beirut) per milicians libanesos, davant la passivitat de les tropes israelianes.[10]
- 30 de setembre, Biarritz, País Basc: ETA Político-Militar, després de celebrar la VII Assemblea, hi anuncia que abandona la lluita armada.
- 2 d'octubre, Espanya: Es desmantella la conspiració colpista per al 27 d'octubre de 1982 amb la detenció dels tres principals implicats; dos coronels i un tinent coronel.[11]
- 6 de novembre, Espanya: Santiago Carrillo dimiteix com a secretari general del Partit Comunista d'Espanya després de 22 anys al càrrec.
- 12 de novembre, Moscou, URSS: Iuri Andrópov és escollit nou secretari general del PCUS.
- 1 de desembre, Mèxic: Miguel de Lamadrid n'és nomenat oficialment president.[12]
- 2 de desembre, Universitat de Utah, Estats Units: S'implanta el primer cor artificial del món.
- Fundació de la companyia japonesa de begudes carbonatades Asahi Soft Drinks
Cinema i televisió[modifica]
M/d | Direcció | Títol | Gènere |
---|---|---|---|
Francesc Betriu | La plaça del Diamant | drama | |
09/29 | Javier Aguirre | Vida/Perra | drama |
11/30 | Richard Attenborough![]() |
Gandhi ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
biopic |
03/01 | José Luis Garci | Volver a empezar![]() |
drama |
06/04 | Tobe Hooper | Poltergeist | por |
Dickie Jobson | El nadiu | aventures | |
10/22 | Ted Kotcheff | Acorralat | acció |
René Laloux | Els amos del temps | animació | |
07/15 | Alan Parker | Pink Floyd The Wall | animació |
06/25 | Ridley Scott | Blade Runner | ciència-ficció |
03/25 | Stefano Vanzina | Banana Joe | comèdia |
- Categoria principal: Pel·lícules del 1982
El 3 d'octubre, la cadena de televisió japonesa MBS emeté el primer capítol de la sèrie d'anime Chōjikū Yōsai Makurosu.[13]
Música[modifica]
M/d | Artistes | Títol | Estil |
---|---|---|---|
09/27 | Depeche Mode | A Broken Frame | synthpop |
06/ | The Alan Parsons Project | Eye in the Sky | rock prog. |
01/19 | Bad Religion | How Could Hell Be Any Worse? | punk rock |
11/30 | Michael Jackson | Thriller | R&B |
09/23 | Billy Joel | The Nylon Curtain | rock |
03/19 | Mike Oldfield | Five Miles Out | rock prog. |
08/24 | R.E.M. | Chronic Town (EP) | pop |
10/06 | Lionel Richie | Lionel Richie | R&B |
02/16 | Simon and Garfunkel | The Concert in Central Park | folk |
09/30 | Bruce Springsteen | Nebraska | rock |
10/07 | Supertramp | ...Famous Last Words... | rock prog. |
08/ | Y&T | Black Tiger | rock dur |
- Berlín Oriental: Es fundà l'orquestra Akademie für Alte Musik Berlin
- Naiximents
-
?
Pau Alabajos, cantautor
-
13abr
Nellie McKay (cantautora)
-
18oct
Svetlana Loboda (cantant eurovisiva)
Premis Nobel[modifica]
Camp | Guardonats |
---|---|
Física | |
Química | |
Medicina o Fisiologia | |
Literatura | |
Pau | |
Economia |
Pilota[modifica]
M/d | Nom i llinatge | Activitat | Origen |
---|---|---|---|
12/13 | Jesús Cebrià del Rey | escalater | siller |
10/22 | Javier Nadal Corral Dorín | raspaller | xeraquer |
Videojocs[modifica]
títols | sistemes | |
---|---|---|
1K ZX Chess | ![]() |
Sinclair ZX81 |
3D Monster Maze | ![]() |
Sinclair ZX81 |
3D Tanx | ![]() |
BBC, C64, ZX |
Eyes | ![]() |
recreativa |
Pitfall! | ![]() |
Atari VCS |
Sokoban (倉庫番) | ![]() |
NEC PC-8801 |
-
pantalla del Pitfall! (VCS)
Naixements[modifica]
M/d | Nom i llinatge | Activitat | Origen | M. |
---|---|---|---|---|
Pau Alabajos i Ferrer | cantautor | torrentí | ||
11/12 | Anne Hathaway | actriu | novaiorquesa | |
10/09 | Leila Janah | empresària | novaiorquesa | 2020 |
06/03 | Jodie Whittaker | actriu | anglesa |
Les persones nascudes el 1982 faran 41 anys durant el 2023.
- Països Catalans
- 17 de febrer, Igualada, Anoia: Susanna Castilla i Martínez, jugadora d'hoquei sobre patins catalana.[14]
- 6 d'abril:
- Castelló de la Plana, Plana Alta: Miguel Ángel Silvestre, actor valencià.
- Ulldecona, Montsià: Adam Raga i Sans, pilot de trial català.
- 6 de juny, Tortosaː Laia Forcadell Arenas, atleta catalana especialista en 400 metres tanques, diversos cops campiona d'Espanya.[15]
- 23 de juny, Maóː Susana Mora Humbert, advocada laboralista i política menorquina; Presidenta del Consell Insular de Menorca.[16]
- 14 de juliol, Torrellano, Elxː Mireia Mollà, política valenciana, ha estat diputada a les Corts Valencianes i regidora a Elx.[17]
- 31 de juliol, Torrent, l'Hortaː Anabel Medina Garrigues, tennista valenciana.[18]
- 9 d'agost, Mollet del Vallès: Anna Simon i Marí és una periodista i presentadora de televisió catalana.[19]
- 23 d'agost, Matadepera, Vallès Occidental: Ariadna Cabrol, actriu catalana.[20]
- 25 d'agost, Maó, Menorcaː Paula Seguí Carles, jugadora de bàsquet menorquina.[21]
- 13 de setembre, Barcelona, Barcelonès: Teresa Mas de Xaxars, remera catalana.[22]
- 22 d'octubre, Xeraco, Safor: Javier Nadal Corral («Dorín»), pilotari valencià.
- 29 d'octubre, Barcelona: Elena Gadel, cantant i actriu catalana dedicada a la cançó, el teatre musical i la televisió.[23]
- 6 de novembre, València, l'Horta: Marta Esteban Poveda, atleta internacional valenciana especialista en llarga distància.[24]
- 9 de novembre, València, l'Horta: Arantxa Parra Santoja, tennista professional.[25]
- 16 de novembre, Pineda de Mar, Maresme: Pere Aragonès, polític català (actual president de la Generalitat de Catalunya).
- 7 de desembre, Elx: Vanesa Amorós Quiles, jugadora d'handbol valenciana, guanyadora d'una medalla olímpica.[26]
- 13 de desembre, València, l'Horta: Jesús Cebrià del Rey («Jesús de Silla»), pilotari valencià.
- 14 de desembre, Barcelona, Barcelonès: Laia Yurss i Ramos, jugadora d'hoquei sobre herba catalana.[27]
- 15 de desembre,
- Grau de Castelló: Marina Albiol Guzmán, política valenciana que ha estat eurodiputada al Parlament Europeu.[28]
- Caracas, Veneçuela: Irene Bou Linares, artista hispano-veneçolana que viu a Mataró.[29]
- Sabadell, Vallès Occidental: Anna Garcia-Pineda, artista catalana.
- Barcelona, Barcelonès: Marta Altés, il·lustradora catalana.
- Resta del món
- 1 de gener:
- Paysandú, Uruguai: Egidio Arévalo Ríos, futbolista uruguaià.
- Unquillo, Argentina: David Nalbandian, tennista argentí.
- 5 de gener, Opočno, Txecoslovàquia: Jaroslav Plašil, futbolista txec.
- 17 de gener, Franja de Gaza: Asma al-Ghul, activista, periodista i feminista palestina, que escriu per al periòdic de Ramal·lah Al-Ayyam.[30]
- 18 de gener,
- Kabarnet, Kenya: Mary Keitany, corredora de fons kenyana, especialista en la prova de marató.[31]
- Grass Valley: Joanna Newsom, compositora, multiinstrumentista i cantant nort-americana.
- 25 de gener, Roma, Itàlia: Noemi, cantautora italiana.
- 5 de febrer, Suva, Fiji: Samueli Naulu, jugador de rugbi a XV fijià.
- 4 de març, Istanbul: Yasemin Mori, cantautora turca de rock alternatiu.
- 8 de març, Lindenfels, Alemanya: Timo Glock, pilot de Fórmula 1 alemany.
- 14 de març, Canadà: Capri Cavanni, actriu porno canadenca.
- 15 de març, Madrid, Espanya: Malú, cantant espanyola.
- 28 de març, Madridː Barei, cantant i compositora espanyola.[32]
- 30 de març, Aranjuez, Espanya: Javier García Portillo, futbolista espanyol.
- 24 d'abril, Fort Worth, EUA: Kelly Clarkson, cantant estatunidenca.
- 26 d'abril, Nettlebed, Oxfordshire: Celia Johnson, actriu de teatre i de cinema anglesa (n. 1908).
- 17 de maig, Mitrovicaː Vjosa Osmani, jurista i política kosovar, 5a presidenta de la República de Kosovo.[33]
- 1 de juny, Lieja, Valònia, Bèlgica, Justine Henin, tennista professional, fou número 1 del rànquing mundial (WTA) 117 setmanes.[34]
- 3 de juny, Skelmanthorpe, Anglaterra: Jodie Whittaker, actriu anglesa.
- 6 de juny, Canberra, Austràlia: Angie Ballard, atleta paralímpica australiana.[35]
- 9 de juny, Fukuoka, Japó: Yoshito Ōkubo, futbolista japonès.
- 13 de juny, Bekoji (Etiòpia): Kenenisa Bekele, atleta etíop especialitzat en curses de llarga distància.[36]
- 10 de juliol, París, França: Leila Alaoui , fotògrafa i videoartista franco-marroquina, assassinada en un atac terrorista (m. 2016).[37]
- 18 de juliol, Almeriaː Raquel Huertas Soler, jugadora d'hoquei herba i d'hoquei sala andalusa, que ha jugat de davantera al CD Terrassa.[38]
- 22 de juny, Parísː Mati Diop, actriu i directora franco-senegalesa, Gran Premi del Jurat al Festival de Cinema de Cannes 2019.[39]
- 3 d'octubre, Madrid, Espanya: El Juli, torero espanyol.
- 25 d'octubre, Egipte: Bassem Sabry, periodista, bloguer i defensor dels drets humans egipci.
- 18 de novembre, París, Marlène Schiappa, política francesa. Ministra delegada encarregada de la Ciutadania.[40]
- 25 de novembre, Prien am Chiemsee, Romania: Maximilian Nicu, futbolista romanès.
- 1 de desembre, Illa de França: Malika Favre, il·lustradora i artista gràfica francesa que viu a Barcelona.[41]
- 21 de desembre, Chelmsford, Anglaterra: Tom Payne, Actor britànic.
- Belgrad, Iugoslàvia: Marta Popivoda, realitzadora de cinema i vídeo iugoslàvia.
- Lugo, Galícia: Xiana Gómez-Díaz, realitzadora i artista visual gallega.
Defuncions[modifica]
Entre les morts destacades de l'any estan les de l'artiste Josep Renau, els escriptors Ramón J. Sender i Virginia Woolf o la del pianiste Arthur Rubinstein.
- Països Catalans
- 22 de març, Sabadell, Vallès Occidental: Conrad Crespí i Vergés, activista polític català, supervivent del camp de concentració de Mauthausen-Gusen.
- 2 d'abril, Barcelona: Octavi Saltor i Soler, escriptor i polític català (n. 1902).[42]
- 10 de juny, Portlligat, Alt Empordà: Gala Dalí, esposa i musa de Salvador Dalí (n. 1894).[3]
- 18 de juny, Calonge, Baix Empordà: Pere Caner i Estrany, mestre, escriptor, historiador i arqueòleg català.
- 8 de juliol, Terrassa, Vallès Occidental: Agustí Bartra, poeta, prosista i professor universitari català.
- 3 de setembre, Palma: Cristina Valls Aguiló, actriu mallorquina (n. 1901).[43]
- 16 de setembre, Cullera, Ribera Baixaː Maria Mulet, mestra i escriptora valenciana (n. 1911).[44]
- 8 de novembre, València, l'Horta: Manuel Sánchez Ayuso, economista i polític valencià, conseller de Sanitat del Consell del País Valencià.
- 17 de novembre, Barcelonaː Hermínia Grau Aymà, historiadora i traductora catalana (n.1897).[45]
- Barcelona, Barcelonès: Jordi Rubió i Balaguer, filòleg, professor i historiador català, organitzador de la xarxa de Biblioteques Populars durant la Guerra civil espanyola.
- Resta del món
- 16 de gener, San Diego, EUA: Ramón J. Sender, escriptor espanyol.
- 19 de gener, São Pauloː Elis Regina, compositora i cantant brasilera (n. 1945).[46]
- 24 de gener, Ciutat de Mèxicː María Teresa Prieto Fernández de la Llana, compositora asturiana que visqué a Mèxic (n. 1896).[47]
- 25 de gener, Londres, Anglaterra: Virginia Woolf, escriptora i editora anglesa.
- 28 de gener, Fiesole, Itàlia: Élisabeth Chaplin, artista pintora postimpressionista franco-toscana (n. 1890).[48]
- 11 de febrer, Beverly Hills, Los Angeles: Eleanor Powell, actriu de cinema estatunidenca i reconeguda ballarina de claqué (n. 1912).[49]
- 26 de febrer, Madrid: Paco Martínez Soria, actor espanyol.[50]
- 3 de març, Ivry-sur-Seine, França: Georges Perec, escriptor francès (n. 1936)[51]
- 7 de març, New Haven, Connecticut: Ida Barney, astrònoma americana que enregistrà 150.000 estrelles (n. 1886).[52]
- 28 de març, Berkeley, EUA: William Francis Giauque, químic estatunidenc.
- 29 de març, Cambridge, Massachusetts: Helene Deutsch, psicoanalista estatunidenca d'origen jueu, col·laboradora de Freud (n. 1884).[53]
- 29 de maig, París, França: Romy Schneider, actriu austríaca.
- 31 de maig, Madrid (Espanya): Juan Antonio de Zunzunegui y Loredo , novel·lista espanyol, membre de la Reial Acadèmia Espanyola (n. 1900).[54]
- 3 de juny, Madrid, Espanya: Xavier de Salas Bosch, historiador de l'art català, director del Museu del Prado.
- 12 de juny, Munic, Alemanya: Karl von Frisch, etòleg austríac.
- 18 de juny, Nova Yorkː Djuna Barnes, escriptora i il·lustradora estatunidenca (n. 1892).[55]
- 23 de juny, Goudaː Marie Braun, nedadora neerlandesa, medallista olímpica (n. 1911).[56]
- 29 de juny, Mèxicː Graciela Salicrup, matemàtica i arquitecta mexicana, investigadora pionera en topologia (n. 1935).[57]
- 8 de juliol, Rockville, Marylandː Virginia Hall, espia nord-americana durant la Segona Guerra Mundial (n. 1906).[58]
- 24 de juliol, Laboissière-en-Thelleː Florence Henri, fotògrafa i pintora estatunidenca de les avantguardes artístiques del segle XX (n. 1893).[59]
- 25 de juliol, Los Angelesː Clara Lemlich, sindicalista i sufragista americana (n. 1886).[60]
- 15 d'agost, Estocolm (Suècia): Hugo Theorell, metge i bioquímic suec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1955 (n. 1903).[61]
- 23 d'agost, Nova York, EUA: Stanford Moore, químic i bioquímic estatunidenc.
- 14 de setembre, Montecarlo, Mònaco: Grace Kelly, actriu de cinema estatunidenca i princesa de Mònaco.[62]
- 4 d'octubre, Toronto, Canadà: Glenn Gould, pianista i compositor canadenc (n. 1932).[63]
- 8 d'octubre, Londres, Anglaterra: Philip Noel-Baker, atleta, polític i diplomàtic anglès.
- 9 d'octubre, Londres: Anna Freud, psicoanalista, fundadora de la psicoanàlisi en els nadons (n. 1895).[64]
- 11 d'octubre,
- Berlín Oriental, RDA: Josep Renau i Berenguer, pintor i cartellista polític valencià.
- Nova Yorkː Edith Quimby, investigadora en medicina i física, pionera en la medicina nuclear (n. 1891).[65]
- 16 d'octubre, Mestre, Itàlia: Mario del Monaco, tenor italià (n. 1915).[66]
- 30 d'octubre, Lviv, Ucraïnaː Iryna Vilde, escriptora ucraïnesa (n. 1907).[67]
- 10 de novembre, Moscou, URSS: Leonid Bréjnev, polític ucraïnès, secretari general del PCUS i president de l'URSS.[9]
- 21 de novembre, Neuilly-sur-Seineː Madeleine Martenot, pianista francesa, creadora del Mètode Martenot (n. 1887).[68]
- 28 de novembre, Lausanaː Helena de Grècia, reina de Romania (1940 - 1947) (n. 1896).
- 8 de desembre, Ciutat de Mèxicː Encarnación Fuyola, mestra, comunista i activista antifeixista, exiliada a Mèxic (n. 1907).[69]
- 17 de desembre, Moscou, URSS: Leonid Borisóvitx Kogan, violinista soviètic.
- 20 de desembre, Ginebra, Suïssa: Arthur Rubinstein, pianista polonès d'origen jueu.
- 24 de desembre, París, França: Louis Aragon, poeta francès.
- Joseph Heinz Eibl, jurista i músic
Referències[modifica]
- ↑ «La Punxa d'en Jap i en Sísif». L'Absurd Diari. [Consulta: 25 gener 2022].
- ↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 2,11 2,12 2,13 2,14 2,15 «Efemérides» (en castellà). La Vanguardia, 1-2 gener 2007, pàg. 27.
- ↑ 3,0 3,1 «Gala Dalí | enciclopèdia.cat». [Consulta: 7 abril 2020].
- ↑ «Entrada en vigor de l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana | enciclopedia.cat». [Consulta: 31 maig 2022].
- ↑ Hernández, Sergi. «Joan Pau II, una visita passada per aigua» (en 28 d'abril del 2021). Beteve. [Consulta: 28 setembre 2022].
- ↑ «Pasqual Maragall, alcalde de Barcelona». La Vanguardia, 03-12-1982. [Consulta: 2 novembre 2022].
- ↑ «40è aniversari de la constitució dels Col·lectius de Joves Comunistes (CJC)». Directa, 23-02-2023. [Consulta: 23 febrer 2023].
- ↑ «Venera 14 Descent Craft». NASA, anglès. [Consulta: 28 setembre 2022].
- ↑ 9,0 9,1 9,2 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Notícia: Efemèrides». El Punt Avui, 09-09-2016. [Consulta: 23 desembre 2011].
- ↑ País, El «Tres jefes militares, detenidos por presunta conspiración contra el Estado» (en castellà). El País [Madrid], 02-10-1982. ISSN: 1134-6582.
- ↑ «Visita del Presidente de los Estados Unidos Mexicanos, Miguel de la Madrid» (en castellà). Congreso de los diputados. [Consulta: 29 setembre 2022].
- ↑ «Macross'» (en anglés). My Anime List. [Consulta: 2 novembre 2018].
- ↑ «Susanna Castilla Martínez | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 desembre 2020].
- ↑ «Laia Forcadell Arenas» (en castellà). Real Federació Espanyola d'Atletisme. [Consulta: maig 2020].
- ↑ «Susana Mora Humbert». Consell Insular de Menorca. [Consulta: 28 abril 2022].
- ↑ «Mollá i Herrera, Mireia | Cátedra Pedro Ibarra, Universidad Miguel Hernández de Elche». [Consulta: 28 maig 2022].
- ↑ «Anabel Medina Garrigues | Player Stats & More – WTA Official» (en anglès). [Consulta: 29 maig 2021].
- ↑ «Anna Simon» (en castellà). La Vanguardia, 13-04-2022. [Consulta: 20 juny 2022].
- ↑ «Ariadna Cabrol» (en castellà). [Consulta: 4 desembre 2022].
- ↑ «Resultados y estadísticas. SEGUÍ CARLES, PAULA». Federación Española de Baloncesto - Competiciones FEB. [Consulta: 2 juliol 2020].
- ↑ «Teresa Mas de Xaxars Rivero | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 juliol 2020].
- ↑ Revista La Torre de Barcelona. «La famosa Elena Gadel es muda a Barcelona». Revista La Torre de Barcelona, 05-07-2022. [Consulta: 17 setembre 2022].
- ↑ «Real Federación Española de Atletismo» (en castellà). Rfea.es. Arxivat de l'original el 2017-12-14. [Consulta: 13 desembre 2017].
- ↑ «Arantxa Parra Santoja | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 setembre 2020].
- ↑ Belda, Raúl. «El Elda Prestigo repesca a la olímpica Vanesa Amorós» (en castellà). Cadena Ser, 11-02-2022. [Consulta: 26 octubre 2022].
- ↑ «Laia Yurss Ramos | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 octubre 2020].
- ↑ «8ª legislatura | Marina ALBIOL GUZMÁN | Eurodiputados | Parlamento Europeo» (en castellà). [Consulta: 31 octubre 2022].
- ↑ VI7º Certamen de Cerámica, Pintura y Fotografía. Catálogo. AUTOR: Irene Bou Linares (en castellà). Madrid: Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, Gobierno de España, 2015, pàg. 76.
- ↑ «Palestinian feminists: 8. Asma al-Ghul». FamousFix. [Consulta: 8 desembre 2021].
- ↑ Mwanza, Eddy. «From Housemaid to Multi-Millionaire, the Mary Keitany Story» (en anglès). Kenyans.co.ke, 29-02-2020. [Consulta: 20 novembre 2020].
- ↑ Fabelo, Rubén. «Eurovisión 2016. Barei» (en castellà). Eurovision Spain, maig 2017. [Consulta: 29 gener 2021].
- ↑ «Kosovo MPs elect lawyer Vjosa Osmani as president». , 04-04-2021 [Consulta: 5 abril 2021].
- ↑ «Justine Henin | enciclopèdia.cat». [Consulta: 1r abril 2020].
- ↑ «Angie Ballard | Paralympics Australia» (en anglès australià). [Consulta: 26 juny 2021].
- ↑ «Kenenisa Bekele | Biography, Olympic Medals, Marathons, & Facts» (en anglès). [Consulta: 30 juny 2020].
- ↑ «Diada per la Noviolència 2019. Leila Alaoui». Fundació privada Universitat Internacional de la Pau, gener 2019. Arxivat de l'original el 2020-12-02. [Consulta: 16 novembre 2020].
- ↑ «Raquel Huertas Soler» (en castellà). Fundacion Andalucia Olimpica. [Consulta: 31 maig 2022].
- ↑ «Mati Diop - Festival Scope: Festivals on Demand for Film Professionals World Wide», 09-08-2012. Arxivat de l'original el 2012-08-09. [Consulta: 11 juny 2022].
- ↑ «Marlène Schiappa» (en francès). Gouvernement. [Consulta: 4 octubre 2022].
- ↑ «Malika Favre» (en castellà). Cut Up Studio. [Consulta: 23 octubre 2022].
- ↑ Torra i Oliveres, Lluís. «Octavi Saltor i Soler». CIVTAT. Ideari d'Art i Cultura. [Consulta: 22 abril 2020].
- ↑ Perelló, Francesc. «Cristina Valls». Institut del Teatre. Enciclopèdia de les Arts Escèniques Catalanes. [Consulta: 26 desembre 2020].
- ↑ Villafranca Giner, Encarna «Maria Mulet, escriptora i docent (1911-1982)». Revista Valenciana de Filologia, 10-11-2020, p. 109-133.
- ↑ «esquela d'Hermínia Grau i Aymà». La Vanguardia, 19-11-1982, pàg. 26.
- ↑ Muñoz Sarmiento, Luis Carlos. «Elis Regina: La música no es un asunto de glamour». El Espectador, 21-01-2019. [Consulta: 15 març 2020].
- ↑ Rodríguez de la Torre, Fernando. «María Teresa Prieto y Fernández de la Llana». Real Academia de la Historia. [Consulta: 8 març 2021].
- ↑ «Élisabeth Chaplin» (en anglès). Obelisk Art History, 2021. [Consulta: 8 desembre 2021].
- ↑ «Eleanor Powell» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 29 desembre 2021].
- ↑ Aguilar, Carlos. Las estrellas de nuestro cine: 500 biofilmografías de intérpretes españoles (en castellà). Madrid: Alianza Editorial, 1996, p. 375. ISBN 84-206-9473-8.
- ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
- ↑ «Ida Barney (1886-1982) - Find A Grave Memorial» (en anglès). [Consulta: 4 octubre 2021].
- ↑ Roazen, Paul. Helene Deutsch: A Psychoanalyst's Life. Transaction Publishers. ISBN 978-1-4128-3987-7.
- ↑ «Zunzunegui Loredo, Juan Antonio de - Auñamendi Eusko Entziklopedia» (en castellà). [Consulta: 31 maig 2020].
- ↑ «Djuna Barnes | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 abril 2020].
- ↑ «Zus Philipsen-Braun Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 22 d'agost 2011. [Consulta: 27 novembre 2018].
- ↑ «Graciela Salicrup» (en castellà). UNAM. [Consulta: 21 abril 2022].
- ↑ Anguita, Eduardo; Cecchini, Daniel. «La increíble historia de la “espía coja”, que volvió loco al nazi Klaus Barbie y fue la primera mujer en trabajar para la CIA» (en castellà). Infobae, 11-09-2021. [Consulta: 13 febrer 2022].
- ↑ «Florence Henri | American-born Swiss photographer and painter» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 6 juny 2022].
- ↑ «¿Quién es esa chica que dijo “huelga general”?» (en castellà). La Izquierda Diario. Celeste Murillo, 26-11-2021. [Consulta: 10 maig 2022].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1955» (en anglès americà). [Consulta: 11 agost 2020].
- ↑ «Grace Kelly | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 juliol 2020].
- ↑ «Glenn Gould | Canadian pianist» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2020].
- ↑ «Anna Freud | enciclopèdia.cat». [Consulta: 15 octubre 2020].
- ↑ Saxon, Wolfgang «Edith Quimby Dies; radiation expert» (en anglès). The New York Times, 13-10-1982. ISSN: 0362-4331.
- ↑ «DEL MONACO, Mario in "Dizionario Biografico"» (en italià). [Consulta: 27 octubre 2020].
- ↑ «Iryna Vilde» (en anglès). Literary Lviv (Base de dades de Lviv literària, ±1939). [Consulta: 23 març 2022].
- ↑ «About Madeleine Martenot: Pianiste et pédagogue française (1887 - 1982) | Biography, Facts, Career, Life» (en francès). [Consulta: 11 setembre 2022].
- ↑ «Fuyola Miret, Encarnación (1907-1982)» (en castellà). Pares. Portal de Archivos Españoles. Ministerio de Cultura y Deporte - Gobierno de España. [Consulta: 15 maig 2022].
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: 1982 |