Sarajevo
Sarajevo | |||
Hlavné mesto Bosny a Hercegoviny | |||
|
|||
Oficiálny názov: Sarajevo | |||
Štát | ![]() | ||
---|---|---|---|
Región | Sarajevo | ||
Okres | Sarajevo | ||
Rieka | Bosna | ||
Nadmorská výška | 500 m n. m. | ||
Súradnice | 43°52′00″S 18°25′0″V / 43,86667°S 18,41667°V | ||
Rozloha | 141,5 km² (14 150 ha) | ||
Obyvateľstvo | 432 000 (2009) | ||
Hustota | 3 053 obyv./km² | ||
Starosta | Abdulah Skaka | ||
Časové pásmo | SEČ (UTC+1) | ||
- letný čas | SELČ (UTC+2) | ||
Telefónna predvoľba | +387-33 | ||
Poloha mesta na mape Bosny a Hercegoviny
| |||
Wikimedia Commons: Sarajevo | |||
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |||
Sarajevo (po bosniacky/chorvátsky/srbsky: Sarajevo, po srbsky v cyrilike: Сарајево - prepis: Sarajevo) je hlavné mesto Bosny a Hercegoviny. Nachádza sa v južnej časti krajiny, v Kantóne Sarajevo. Žije tu 432 000 ľudí (s okolitými opčinami takmer 660 000), no mnoho z nich (okolo 12 000) zomrelo počas Občianskej vojny v Juhoslávii. Majoritným etnikom sú Bosniaci, žijú tu tiež Srbi a Chorváti; väčšina Srbov mesto opustila počas vojny.
Preslávilo sa dvoma udalosťami, a to atentátom na Františka Ferdinanda d'Este, čo bolo zámienkou na rozpútanie Prvej svetovej vojny a Zimnými olympijskými hrami v roku 1984.
Historické pamiatky[upraviť | upraviť zdroj]
V hlavnom meste Bosny a Hercegoviny sa nachádzajú architektonické pamiatky rôznych kultúr a náboženstiev. Mesto sa nazýva aj "Jeruzalem Európy" vďaka existencii štyroch rôznych náboženstiev na jednom mieste. V Sarajeve nie je problém nájsť mešitu vedľa kostola, židovské synagógy či ortodoxné kostoly. Mesto bolo dlho pod nadvládou Osmanskej ríše, preto sa tu nachádza mnoho mešít a iných islamských pamiatok, ktoré mu dodávajú čiastočne orientálny charakter. Po roku 1878, keď ho obsadilo Rakúsko-Uhorsko, začali sa tu budovať aj kostoly rímskokatolíckej a srbskej pravoslávnej cirkvi. Medzi najznámejšie sakrálne stavby v meste patria:
- Katedrála Najsvätejšieho Srdca Ježišovho – rímskokatolícka
- Chrám Narodenia Presvätej Bohorodičky – pravoslávny
- Gazi Husrev-begova mešita
- Kostol svätého Vincenta de Paul – rímskokatolícky
Osobnosti mesta[upraviť | upraviť zdroj]
- Vladimir Prelog (* 1906 – † 1998), chemik
- Goran Bregović (* 1950), hudobník a skladateľ
- Emir Kusturica (* 1954), filmový režisér
- Dragan Đokanović (* 1958), politik
- Boris Tadić (* 1958), srbský politik a bývalý prezident
- Željko Komšić (* 1964), politik
- Edin Džeko (* 1986), futbalista
Partnerské mestá[upraviť | upraviť zdroj]
Amsterdam, Holandsko
Ankara, Turecko
Baku, Azerbajdžan
Barcelona, Španielsko
Benátky, Taliansko
Budapešť, Maďarsko
Bursa, Turecko
Calgary, Kanada
Collegno, Taliansko
Coventry, Spojené kráľovstvo
Dayton, USA
Dubrovník, Chorvátsko
Ferrara, Taliansko
Friedrichshafen, Nemecko
Innsbruck, Rakúsko
Istanbul, Turecko
Kuvajt, Kuvajt
Magdeburg, Nemecko
Neapol, Taliansko
Prato, Taliansko
Štokholm, Švédsko
Tábor, Česko[1]
Tchien-ťin, Čína
Tirana, Albánsko
Tlemcen, Alžírsko
Tripolis, Líbya
Wolfsburg, Nemecko
Záhreb, Chorvátsko
Referencie[upraviť | upraviť zdroj]
Iné projekty[upraviť | upraviť zdroj]
Commons ponúka multimediálne súbory na tému Sarajevo