Portál:Šach
Šach (z perzštiny شاه - šáh, kráľ; prenesene: kráľovská hra) je deterministická (náhoda nehrá žiadnu úlohu) strategická hra s úplnou informáciou (žiadny prvok hry nie je utajený) pre dvoch hráčov, v ktorej o výsledku rozhodujú taktické, strategické a plánovacie schopnosti hráčov a tiež ich pozornosť a vnímavosť. Cieľom hry je dať súperovi mat. Má v sebe prvky umenia, vedy a športu. Hrajú ju dvaja hráči podľa šachových pravidiel. Šach rozvíja logické myslenie a cvičí pamäť. V dnešnej verzii šachových kameňov možno badať alegóriu stredovekej spoločnosti. Viac...
Gambit je šachové otvorenie, v ktorom hráč obetuje materiál (najčastejšie pešiaka), aby získal nejakú výhodu (náskok vo vývine figúr, útok na súperovho kráľa...). Gambitové otvorenia boli najpopulárnejšie v 19. storočí. Postupne však záujem o ne klesal, lebo technika hry v obrane sa zlepšovala, stále sa však hrávajú. Najznámejšie gambity sú: Kráľovský gambit, Evansov gambit, Budapeštiansky gambit, Volžský gambit, Marshallov útok v Španielskej hre.
» viac... «
José Raúl Capablanca y Graupera (* 19. november 1888, Havana – † 8. marec 1942, New York) bol kubánsky šachový veľmajster, 3. majster sveta v šachu (1921 - 1927). Narodil sa v zámožnej rodine. Šach sa naučil hrať už ako štvorročný. Keď mal 13 rokov, stal sa majstrom Kuby. V roku 1906 odišiel študovať do USA. Viac, ako štúdiám sa však venoval šachu. V roku 1909 zohral zápas s najsilnejším šachistom USA Frankom Marshallom, ktorého porazil jednoznačne 8:1(=14). V Európe sa objavil po prvýkrát na turnaji v San Sebastiane. Proti jeho štartu vystúpili viacerí účastníci turnaja, ale na poslednú chvíľu bol do turnaja zaradený. Capablanca tento turnaj vyhral a vyzval majstra sveta Emanuela Laskera na zápas o titul. Lasker si však stanovil ťažké požiadavky, jedna z nich bola, že ak by majster sveta prehral zápas o bod, udržal by si titul. Túto požiadavku označil Capablanca za neférovú a obaja súperi sa nakoniec nedohodli. Pred 1. svetovou vojnou ešte vyhral turnaj v New Yorku 1913, 2. bol v Havane 1913 a v Petrohrade 1914. Po petrohradskom turnaji bol už takmer dohodnutý zápas Capablancu s Laskerom, prekazila ho však vojna. Počas 1. svetovej vojny hral a víťazil na americkom kontinente. Vyhral turnaj v New Yorku 1915, 1916, 1918. Už po vojne vyhral turnaj v Hastingse 1919, keď získal 10½ bodu z jedenástich možných. V roku 1921 sa konečne uskutočnil dlho odkladaný zápas o titul majstra sveta medzi Capablancom a Laskerom. Hralo sa v Havane na 30 partií. Po 14. partii bol stav 9:5(4:0, =10) pre Capablancu, keď vyhral 5., 10., 11. a 14. partiu. Za tohoto stavu Emanuel Lasker zápas zo zdravotných dôvodov vzdal a Capablanca sa stal novým majstrom sveta. V tom čase mal Capablanca povesť neporazitelného hráča(poslednú prehru v turnajovej partii utrpel v roku 1916). V roku 1922 nový majster sveta presvedčivo vyhral turnaj v Londýne, mal 1½ bodový náskok pred Alechinom. Na tomto turnaji zverejnil tzv. Londýnsky protokol - zoznam požiadaviek, ktoré musí splniť prípadný uchádzač o zápas o titul. V polovici 20. rokov 20. storočia však bola reputácia majstra sveta dvakrát naštrbená. Na turnaji v New Yorku 1924 senzačne prehral s Richardom Rétim(prvá prehra po ósmich rokoch) a na 2. mieste zaostal o 1½ bodu za víťazom, exmajstrom sveta Laskerom(hoci v jednej partii ho porazil). Na turnaji v Moskve 1925 ho porazili vo svete neznámi sovietski šachisti Alexander Iľjin-Ženevskij a Boris Verlinskij. Výsledok turnaja: 1. Bogoľubov 15½/20, 2. Lasker 14, 3. Capablanca 13½. Okrem toho na simultánke v Petrohrade ho porazil 14-ročný Michail Botvinnik. V roku 1926 Cablanca vyhral malý turnaj v Lake Hopatcong. V roku 1927 prišiel opäť výborný výsledok. Na turnaji v New Yorku sa zišlo 6 veľmajstrov(hoci obsadenie mohlo byť ešte silnejšie). Každý s každým zohral 4 partie. Capablanca neprehral ani jednu partiu a v "mikrozápasoch" porazil všetkých svojich súperov. V konečnom hodnotení mal 2½ bodový náskok pred Alechinom. V roku 1927 nastúpil Capablanca na zápas o titul majstra sveta proti Alexandrovi Alechinovi. Zápas sa hral na šesť výhier, remízy sa nepočítali. Capablancu väčšinou označovali za favorita, ale majster sveta zrejme podcenil prípravu, aj svojho súpera a zápas prehral 3:6(=25). K odvetnému zápasu sa Capablanca už nedostal, pretože Alechin mu stanovil rovnako tvrdé podmienky, aké musel splniť on. Po strate titulu bol Capablanca častým hosťom medzinárodných turnajov, ale nedosahoval už také oslnivé výsledky, ako v časoch najväčšej slávy. Sice málo prehrával, v jeho partiách sa však objavovalo stále viac remíz. » viac... «
|
Riešenie úlohy mesiaca[upraviť zdroj]
- ↑ 1. Sc1 e6 2. Vd2 Kf4 3. Vd4#
Ocenené články[upraviť zdroj]
Správcovia[upraviť zdroj]
Pomôž[upraviť zdroj]
Osobnosti[upraviť zdroj]
Louis-Charles Mahé de La Bourdonnais • Walter Browne • Nona Gaprindašviliová • Rustam Kasimdžanov • Ruy López de Segura • Šachrijar Mamedjarov • Věra Menčíková • Luděk Pachman • Alexandr Dmitrijevič Petrov • François-André Danican Philidor • Ruslan Ponomarjov • Samuel Reshevsky • Nigel Short • Howard Staunton • Jan Timman • Wesley So • Deysi Coriová…
Otvorenia[upraviť zdroj]
Operná partia • Traja jazdci v obrane • Hra štyroch jazdcov v obrane • Škótsky gambit • Owenova obrana • Moderná obrana • Nimcovičova obrana • Bogoľubovova indická obrana • Grünfeldova indická obrana • Keresova obrana • Královská indická obrana • Nimcovičova indická obrana • Trompowského útok • Richter-Veresov útok • Hra dvoch jazdcov v obrane • Mengariniho hra • Napoleonovo otvorenie • Ponzianiho hra • Portugalská hra • Stredný protigambit • Strelcova hra …
Iné[upraviť zdroj]
Chess960 • ChessBase • Jazdcova prechádzka • Šachové hodiny • Al-Ádlí • Problém ôsmich dám • Šachbox • Remizová smrť • Baskický systém…
Prírodné a technické vedy, veda a technika
Architektúra ·
Astronómia
(
Hviezda ·
Slnečná sústava) ·
Biológia ·
Cesty ·
Fyzika ·
Geografia ·
Chémia ·
Informatika
Kozmonautika ·
Letectvo ·
Matematika ·
Medicína ·
Pes ·
Vedy o Zemi
Humanitné a spoločenské vedy, život a spoločnosť
Divadlo ·
Film ·
História ·
Hudba ·
Jazyk ·
Literatúra ·
Ľudia ·
Politika ·
Šport (
Tenis ·
Šach)
Krajiny a regióny