Hormon
Acest articol este scris parțial sau în întregime fără diacritice. Puteți da chiar dumneavoastră o mână de ajutor. Ștergeți eticheta după adăugarea diacriticelor. |
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20220330112243im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/da/Illu_endocrine_system.png)
Hormonul (grec. ορμόνη, - horman, hormanus - a pune în mișcare, a trezi) este o substanță biochimică ce transmite informații de la un organ sau țesut la altul, fiind secretată de glandele endocrine sau de alte țesuturi, care stimulează și coordonează activitatea anumitor organe sau a întregului organism. Spre deosebire de sistemul nervos, unde informațiile de la centru (creier sau măduva spinării), respectiv impulsurile nervoase, se propagă prin prelungirile axonice sau dentritice cu o viteză mare care durează fracțiuni de secundă, informațiile transmise pe cale hormonală sunt mai lente, unele, ca de exemplu în cazul adrenalinei, care durează secunde, pe când în cazul celorlalți hormoni durează zile, până când informațiile ajung la organul sau țesutul țintă. De la această regulă fac o excepție hormonii tisulari (produși de țesuturi), hormoni ca: histamina, serotonina, sau prostaglandinele, care sunt produși direct de parenchimul organului țintă.
Hormonii au fost descoperiți pe la începutul secolului XX. Termenul de hormon a fost pentru prima oară folosit în anul 1905 de psihologul englez Ernest Starling (1866-1927). Hormonii sunt substanțe care acționează pe anumite organe țintă, ce au receptori speciali în membrana celulară care leagă moleculele hormonului respectiv, unde hormonii declanșează o serie de reacții biochimice, pătrund prin membrana celulară și ajung în citoplasmă, respectiv nucleul celulei.
Hormonii din organismul animal sunt produși și de glandele endocrine: hipofiză, epifiză, tiroidă, paratiroidă, pancreas, glandele suprarenale cu corticosuprarenala și insulele Langerhans, gonadele sau glandele genitale. Denumirea de glande endocrine sau glande cu secreție internă se datorează faptului că hormonii produși de glandele respective se varsă direct în sânge, fiind transportați pe calea sanguină la organul țintă. Hormonii produși de plante se numesc fitohormoni (au, de exemplu, un nucleu format din o grupare fenolică și steroidă) și, asemănător hormonilor produși de organismul animal, acționează la distanță, fiind suficient o cantitate foarte mică de ordinul nanogramelor. Știința care se ocupă cu studiul glandelor endocrine și hormonilor se numește endocrinologie, iar medicul care lucrează în această ramură, endocrinolog.
Exemple de reglări pe cale hormonală[modificare | modificare sursă]
- Glicemia (concentrația de zahăr din sânge) esterini reglat prin insulină produs de pancreasul endocrin - (insulele Langerhans)
- Lipemia (Concentrația în grăsimi prin activitatea ficatului și pancreasului)
- Senzația de foame (Centrul foamei fiind activat la scăderea valorii glicemiei)
- Activitatea sexuală la bărbat sau femeie și reglarea ciclului menstrual
- Dezvoltarea sistemului osos
- Adaptarea la stress
- Activitatea hormonală este dirijată prin:
- axul Hipotalamo-Hipofizar printr-un sistem Feedback
- sistemul nervos vegetativ (parasimpatic și ortosimpatic)
- prin concentrația în sânge a calciului, glucozei etc.
Clasificarea hormonilor[modificare | modificare sursă]
Clasificarea hormonilor se face in functie de raza de actiune, solubilitate, structura chimica, locul de sinteza si in functie de interdependinta sistem endocrin cu cel nervos
Clasificare hormonilor in functie de raza de actiune[modificare | modificare sursă]
În funcție de raza de acțiune, hormonii sunt grupați în:
- Hormoni locali: autocrini și paracrini
- Hormoni endocrini
- Neurohormoni
Hormoni endocrini[modificare | modificare sursă]
Hormonii endocrini respecta definiția clasica fiind sintetizați și secretați de celule specializate urmând sa ajungă la celula țintă prin intermediul sistemului circulator legați de proteine transportoare în cazul hormonilor hidrofobi sau liberi în sânge în cazul hormonilor hidrofili
Hormonii paracrini[modificare | modificare sursă]
Hormonii paracrini nu respecta definiția clasica data hormonilor fiind sintetizați de o celula specializata,urmând sa acționeze asupra celulelor învecinate, fără a mai ajunge în torentul circulator Exemplu: somatostatina produsa de celulele D pancreatice acționează asupra celulelor A (secretoare de glucagon) și B (secretoare de insulina) inhibându-le secreția
Hormonii autocrini[modificare | modificare sursă]
Hormonii autocrini sunt sintetizați și secretați de către o celula în spațiul extracelular, acționând ca mesager asupra aceleiași celule. În acest caz, celula țintă și celula secretoare reprezinta de fapt aceeași celula.
Neurohormonii[modificare | modificare sursă]
Neurohormonii sunt o categorii speciala de substanțe chimice produse de către celulele nervoase, eliberate în sânge prin terminațiile axonale și apoi vehiculate prin sistemul circulator pana la nivelul celulei țintă. Prin intermediul neurohormonilor se realizează interacțiunea dintre sistemul nervos și sistemul endocrin.
Clasificare hormonilor în funcție de solubilitate[modificare | modificare sursă]
În funcție de solubilitate, hormonii se pot clasifica în hormoni hidrosolubili (hidrofili) și hormoni liposolubili (hibrofobi). Hormonii liposolubili necesita proteine transportoare pentru a fi vehiculați prin sânge pana la nivelul celulei țintă, de asemenea acești hormoni prezintă capacitatea de a traversa bistratul lipidic al membranei celulare, pătrunzând în interiorul celulei unde se afla receptori specifici fie în citoplasma fie legați de cromatina la nivelul nucleului. Hormonii hidrosolubili circula liberi prin sistemul circulator însă nu pot traversa membrana celulara. Receptori pentru acest tip de hormoni se afla încorporați în membrana celulara, determinând producția de mesageri secunzi la nivelul spațiului citoplasmatic hormonul fiind considerat mesager primar.
Hormonii hidrosolubili[modificare | modificare sursă]
- Hormonii peptidici;
- Hormonii proteici;
- Hormonii derivați din aminoacizi;
Hormoni liposolubili[modificare | modificare sursă]
- Hormonii steroizi;
- Hormonii tiroidieni;
Clasificarea hormonilor după structura chimica[modificare | modificare sursă]
Hormoni derivați din aminoacizi[modificare | modificare sursă]
Hormonul | Aminoacid precursor | Loc de sinteza |
---|---|---|
Dopamina | Tyrozina | Hipotalamus, medulosuprarenala |
Adrenalina | Tirozina | medulosuprarenala |
Noradrenalina | Tirozina | medulosuprarenala, nervi periferici |
Histamina | Histidina | Celule bazofile, celule care se regenerează |
Serotonina | Triptofan | ficat, nervi simpatici |
3,5,3'triiodotironina | Tirozina | Glanda tiroida |
Hormoni polipeptidici, proteici și glicoproteici[modificare | modificare sursă]
Hormoni steroizi[modificare | modificare sursă]
Hormonii steroizi sunt hormoni ce au ca precursor comun colesterolul
- Estradiol
- Estrona
- testosteron
- 1.25 dihidroxicolecalciferol
- Cortisol
- Aldosteron
Hormonii eicosanoizi[modificare | modificare sursă]
Hormonii eicosanoizi reprezinta o serie de hormoni derivati din acidul arahidonic
- Prostaglandinele primare (clasice, PG)
- Endoperoxizi prostaglandinici (PGG2 si PGH2)
- Prostaciclina (PGI2)
- Tromboxani (TX)
- Leucotrienele (LT)
Clasificarea hormonilor in functie de locul de producere[modificare | modificare sursă]
Hormonii sunt secretati la nivelul intregului organism, putand fi secretati de organe specializate sau de celule individuale ce prezinta activitate secretorie
Hormoni hipotalamici[modificare | modificare sursă]
- Hormonul eliberator al tireotropinei (TRH)
- Hormonul eliberator al somatostatinei (GH-RIH)
- Hormonul eliberator al gonadotropinelor (Gn-RH)
- Hormonul eliberator al corticotropinei (CRH)
- Hormonul eliberator al somatotropinei (GH-RH)
- Hormonul antidiuretic - vasopresina ( ADH)
Hormoni hipofizari[modificare | modificare sursă]
- Somatotropina numita si hormonul de crestere (GH)
- Corticotropina numita si hormonul adenocorticotrop (ACTH)
- Gonadotropine (Gn)
- Hormonul luteinizant (LH)
- Hormonul foliculo-stimulator (FSH)
- Tireotropina (TSH)
- Prolactina (PRL)
Hormoni gastrointestinali[modificare | modificare sursă]
- Gastrina
- Colecistokinina (CCK)
- Secretina
- Polipeptidul intestinal vasoactiv (VIP)
- Peptidul gastic inhibitor (GIP)
- Ghrelina
- Peptidul YY
- Parotina
- Sialogastrona
- Leptina
- Motilina
Hormoni pancreatici[modificare | modificare sursă]
- Insulina
- Glucagonul
- Somatostatina
- Polipeptidul pancreatic
Hormoni trombocitari[modificare | modificare sursă]
- Tromboxan
Hormoni limfocitari[modificare | modificare sursă]
- Leucotrienele
Hormoni suprarenalieni[modificare | modificare sursă]
- Epinefrina (adrenalina)
- Norepinefrina (noradrenalina)
- Cortisol
- Aldosterona
Hormoni secretati de rinichi[modificare | modificare sursă]
Hormoni din tesutul miocardic atrial[modificare | modificare sursă]
Clasificarea hormonilor dupa interdependenta sistem endocrin cu cel nervos[modificare | modificare sursă]
Din punct de vedere al interdependentei sistemului endocrin cu cel nervos sistemul endocrin poate fi structurat in 3 nivele ierarhice
Nivelul I[modificare | modificare sursă]
Nivelul I cuprinde hormoni secretati de tesuturi ce provin embriologic din tesut nervos
- Hipotalamusul
- Celule C din tiroida
- Celule secretoare de hormoni din mucoasa gastrointestinala
- Medulosuprarenala
Nivelul II[modificare | modificare sursă]
Nivelul II cuprinde hormoni ce sunt influentati in mod direct de sistemul nervos
- Hormonii adenohipofizari
- Hormonii secretati de insulele pancreatice
- Hormonii parotidieni
Nivelul III[modificare | modificare sursă]
Nivelul III cuprinde hormonii a căror secretie este dependenta de hipofiza anterioara
- Hormonii elaborati in cortexul glandei suprarenale
- Hormonii tiroidieni
- Hormonii secretati de gonade
Exemple de hormoni[modificare | modificare sursă]
- Hormoni de natură proteică cu secvențe specifice de aminoacizi:
- Neuropeptide: LH/FSH, TSH, ACTH, GH
- Insulină
- Glucagon
- Glicoproteine: Hormonul de stimulare foliculară (FSH), Hormonul lutetrop (LH) Tireotropina (TSH) Adrenocorticotropina (ACTH) și (MSH)
- Hormoni de creștere GH, IGF
- Prolactina
- Vasopresina și Oxitocina
- Bradichinina
- Derivate ale aminocizilor:
- Tiroxina (T4)
- Triiodotironina (T3)
- Adrenalina
- Histamina
- Noradrenalina
- Dopamina
- Melatonina
- Izoprenderivate (ca Neotenina la insecte)
- Hormoni steroizi (ca cele produse de glandele suprarenale (adrenale) și glandele sexuale)
- Aldosteronul (mineralcorticoid)
- Cortizol (glucocorticoid)
- Estrogene (estradiol)
- Gestagene (progesteron)
- Androgene (testosteron)
- Derivați ai acizilor grași:
- Prostaglandine
- Leucotrine
-Serotonina (Hormonul fericirii): Substanță prezentă în celulele tractului gastro-intestinal, în creier, în plachetele sangvine ale unor mamifere, cu rol important în contracția musculaturii netede, în dilatarea capilarelor, în creșterea permeabilității vaselor mici.
- Adrenalina: Hormon produs de glandele suprarenale sau fabricat pe cale sintetică, utilizat ca medicament datorită proprietăților vasoconstrictoare și stimulatoare ale mușchiului cardiac; epinefrină, suprarenină.
Fitohormoni (hormoni produși de plante)[modificare | modificare sursă]
- Auxina
- Cytokinina
- Ethylen
- Acid Abszisin
- Acid Gibberellin
- Brassinosteroid
- Acid Jasmon
- Acid salicilic
Lectură suplimentară[modificare | modificare sursă]
- A. Oșan, Biochimia sistemului hormonal, University Press, Târgu Mureș, 2006