N
Salta a la navegació
Salta a la cerca
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() ![]() | |
Caràcter | N (majúscula) Unicode: 004E n (minúscula) Unicode: 006E N (majúscula, Taula de caràcters Unicode) Unicode: FF2E n (minúscula, Taula de caràcters Unicode) Unicode: FF4E Ⓝ (majúscula) Unicode: 24C3 ⓝ (minúscula) Unicode: 24DD 🄝 (majúscula) Unicode: 1F11D ⒩ (minúscula) Unicode: 24A9 🅝 (majúscula) Unicode: 1F15D 🅽 (majúscula) Unicode: 1F17D 🄽 (majúscula) Unicode: 1F13D ⠛ ![]() |
Tipus | lletra consonant i lletra de l'alfabet llatí ![]() |
Part de | alfabet llatí, alfabet polonès, alfabet anglès, alfabet txec, alfabet de l'esperanto, alfabet bretó, alfabet eslovac, alfabet sami septentrional, alfabet turc, alfabet filipí, alfabet italià, alfabet francès, alfabet finès, Alfabet africà de referència, Alfabet internacional africà, yyyyy, Alfabet de les lengües nacionals de Benín i alfabet alemany ![]() |
Codi | -. (codi Morse) November (Alfabet fonètic de l'OTAN) N (Braille ASCII) ![]() |
La N és la catorzena lletra de l'alfabet català i onzena de les consonants. El seu nom és ena,[1] en[2] o ene.[3] Juntament amb la i grega forma el dígraf que és anomenat enye al País Valencià.[4] Probablement prové de la lletra Nûn de l'alfabet semític que representaria una serp i on ja tindria el valor de /n/ que heretaria el grec, l'etrusc i finalment el llatí.
Fonètica[modifica el codi]
En català representa la nasal alveolar sonora de l'alfabet fonètic internacional /n/ en posició inicial (nap) o intervocàlica (cana), i dental, labiodental, alveolar, palatal (enllestir), o velar (cinc) depenent del punt d'articulació de la següent consonant a la qual assimila.
Significats de la N[modifica el codi]
- Bioquímica: en majúscula símbol de l'asparagina.
- Cronologia: Indica el mes de novembre
- Física: en minúscula símbol de la variable del nombre de mols. També indica els neutrons
- Lingüística: és l'abreviatura de nom o de nucli
- Matemàtiques: és l'abreviatura de nombre (també amb la variant nº). En minúscula representa un nombre natural, i el símbol del conjunt dels nombres naturals, , és una N majúscula estilitzada.
- Química: en majúscula símbol de l'element químic nitrogen.
- SI:
- Símbols: Indica el nord. També és part del logotip de Nintendo per als videojocs
- Vehicles: Indica que un vehicle ve de Noruega. També indica carretera nacional
Usos gramaticals[modifica el codi]
La n a final de paraula apareix en diferents llengües, amb significats molt diferents, també:
- En esperanto, indica l'acusatiu, que és l'únic cas que es declina en aquesta lengua.
- En basc:
- En els verbs, totes les formes en passat acaben en n.
- Sola, és suficient per declinar alguns noms propis en el cas inesiu (cas "non"), que indica llocs. Per exemple: Bilbo: Bilbao > Bilbon: a Bilbao. Aquest cas acaba en n per tots els substantius, i també hi acaben els casos genitiu ("noren") i sociatiu (norekin).
- En algunes llengües romàniques (entre elles el català, el castellà i l'occità) acaben en n les formes personals dels verbs que corresponen a la tercera persona del plural (són, cantaven, escoltarien, portin...).
- En alemany trobem n final:
- En tots els verbs en infinitiu, i en algunes formes personals que tenen la mateixa forma que l'infinitiu.
- En les situacions en què el cas acusatiu es marca, es fa amb una n al final.
- En alemany no hi ha una regla universal per la formació dels plurals, però molts substantius formen el plural afegint una n (Kartoffel (patata) > Kartoffeln (patates)).
Símbols derivats o relacionats[modifica el codi]
Caràcter | Descripció | Unicode (maj./min.) | Html (maj./min.) | Notes d'ús |
---|---|---|---|---|
Ñ | N amb titlla | U+00D1 U+00F1 | Ñ ñ | castellà |
Ń | N amb accent agut | U+0143 U+0144 | ||
Ň | N amb anticircumflex | U+0147 U+0148 | txec | |
Ņ | N amb ogonek | U+0145 U+0146 | alfabet letó | |
Ŋ | eng | U+014A U+014B | lapó, AFI | |
Ṅ | N amb punt superior | U+1E44 U+1E45 | ||
Ṇ | N amb punt inferior | U+1E46 U+1E47 | ||
ʼn | n minúscula amb apòstrof davant | U+0149 | afrikaans |
Referències[modifica el codi]
- ↑ «"Ena" segons l'AVL». Acadèmia Valenciana de la Llengua. [Consulta: 25 setembre 2018].
- ↑ «"En" segons l'AVL». Acadèmia Valenciana de la Llengua. [Consulta: 25 setembre 2018].
- ↑ «"Ene" segons l'AVL». Acadèmia Valenciana de la Llengua. [Consulta: 25 setembre 2018].
- ↑ Francesc Ferrer Pastor, Diccionari valencià escolar, Sotaia Llibres s.a., 1987