Jamaica
Jamaica
| |||
![]() | |||
Juhtlause |
Out of many, one people | ||
---|---|---|---|
Riigihümn | Jamaica, Land We Love | ||
Pealinn | Kingston | ||
Pindala | 10 991 km² | ||
Riigikeel | inglise | ||
Rahvaarv |
2 890 299 (2017)[1] ![]() | ||
Rahvastikutihedus | 263 in/km² | ||
Riigikord | konstitutsiooniline monarhia | ||
Kuninganna | Elizabeth II | ||
Kindralkuberner | Patrick Allen | ||
Peaminister | Andrew Holness | ||
Iseseisvus | 6. august 1962 | ||
SKT |
14,768 mld $ (2017)[2] ![]() | ||
SKT elaniku kohta |
5114 $ (2017)[3] ![]() | ||
Rahaühik | dollar (JMD) | ||
Usund | kristlased (65%), budistid, muslimid[4] | ||
Ajavöönd | maailmaaeg -5 | ||
Tippdomeen | .jm | ||
ROK-i kood | JAM | ||
Telefonikood | 1-876 |
Jamaica (eesti keeles varem Jamaika) on riik ja saar Kariibi meres. See piirneb põhjas Kuubaga ja idas Haiti saarega, kus asuvad Haiti ja Dominikaani Vabariik.
Ajalugu[muuda | muuda lähteteksti]
Riigi nimi pärineb aravakkidelt, kes asusid saarele elama umbes aastal 1000. Xamayca tähendas 'puu- ja veemaad'.
Jamaica avastas eurooplaste jaoks Christoph Kolumbus 1494. aastal. Algul sai sellest Hispaania asumaa. Kolumbus kasutas saart oma perekonna eravaldusena.
Aastal 1670 hõivasid saare inglased. Briti asumaaks oleku esimese 200 aasta järel sai Jamaicast maailma suurim suhkru eksportija. See sai võimalikuks tänu suure hulga orjatööjõu sissetoomisele Aafrikast.
Aastal 1838 keelustati saarel ametlikult orjapidamine, sest mustanahaliste suhtarv oli muutunud suureks: iga valge inimese kohta saarel tuli ligi 20 mustanahalist. Mustanahalised tõstsid orjuse vastu mässu.
Aastate pikku muutus Jamaica üha Suurbritanniast sõltumatumaks. 1958. aastal sai Jamaicast iseseisev provints Lääne-India Saarte Föderatsiooni koosseisus. Jamaica eraldus föderatsioonist 1962. aastal ja on nüüdseks täielikult iseseisev riik maailma rahvaste peres.
Majanduse allakäik 1970. aastatel tekitas riigis vägivallalaineid, mis mõjusid ebasoodsalt Jamaica peamisele sissetulekuallikale turismile.
Riigikord[muuda | muuda lähteteksti]
Jamaica on konstitutsioonilise monarhiaga riik. Riigipea on Jamaica kuninganna (praegu Elizabeth II). Tema võim on põhiliselt sümboolne. Monarhi esindab saarel kindralkuberner, kellel on riigipea roll. Vabariigi pooldajate arv on Jamaical viimasel ajal kasvanud ja tundub, et lähitulevikus monarhiast loobutakse.
Jamaica parlament on jagatud kaheks kojaks – esindajatekojaks ja senatiks. Esindajatekoja liikmed valitakse otse. Enamuse kohti saanud partei juht saab peaministriks. Senati koosseis nimetatakse peaministri ja opositsiooni liidri poolt.
Jamaical on kaheparteisüsteem: kordamööda on võimul Riiklik Rahvapartei ja Jamaica Tööpartei.
Vallad[muuda | muuda lähteteksti]
Jamaica on jagatud kolmeks maakonnaks (Cornwall, Middlesex, Surrey) ja need 14 vallaks:
- Clarendoni vald
- Hanoveri vald
- Kingstoni vald
- Manchesteri vald
- Portlandi vald
- Saint Andrew' vald
- Saint Anni vald
- Saint Catherine'i vald
- Saint Elizabethi vald
- Saint Jamesi vald
- Saint Mary vald
- Saint Thomase vald
- Trelawny vald
- Westmorelandi vald
Loodus[muuda | muuda lähteteksti]
Jamaica saare sisemaa on mägine. Mägesid ümbritseb kitsas rannikutasandik. Seetõttu asuvad kõik suuremad linnad rannikulal. Suuremad linnad on pealinn Kingston ja Montego Bay saare põhjaosas.
Jamaica kliima on troopiline, kuum ja niiske. Sisemaa kliima on muutlikum.
Vaata ka[muuda | muuda lähteteksti]
Viited[muuda | muuda lähteteksti]
- ↑ Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019.
- ↑ Maailmapanga andmebaas, vaadatud 21.10.2018.
- ↑ Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.
- ↑ EE 15. kd, lk 268.
Välislingid[muuda | muuda lähteteksti]
![]() |
Vikisõnastiku artikkel: Jamaica |
![Commons](http://webcf.waybackmachine.org/web/20220319075916im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/12px-Commons-logo.svg.png)