Ruština
Ruština (Русский язык) | |
Štáty | Rusko a veľa susedných krajín |
---|---|
Región | Východná Európa a Ázia |
Počet hovoriacich | 260 miliónov |
Poradie | 7 |
Klasifikácia | Indoeurópske jazyky |
Písmo | cyrilika (ruská abeceda) |
Postavenie | |
Úradný jazyk | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Regulátor | Ruská akadémia vied |
Jazykové kódy | |
ISO 639-1 | ru |
ISO 639-2 | rus |
ISO 639-3 | rus |
SIL | RUS |
Wikipédia | |
Adresa | ru.wikipedia.org |
Pomenovanie | Википедия, свободнaя энциклопедия |
Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov | |
Základné frázy jazyka Ruština | |
Áno | Да (Da) |
---|---|
Nie | Нет (Ňet) |
Možno | Возможно (Vazmožna) |
Ahoj | Привет (Privet) – privítanie Здравствуй(те) (Zdrastvuj(ťe))- privítanie (dobrý deň) Пока (Paka) – rozlúčka |
Dovidenia | До свидания (Dasvidaňja) |
Ďakujem | Спасибо (Spаsibа) |
Prepáčte | Извините (Izviniťe) |
Hovoríš po rusky? | Ты говоришь по-русски? (Ty gavariš pa ruski?) |
Ľúbim Ťa | Я люблю тебя (Ja ľubľu ťibja) |
Všeobecná deklarácia ľudských práv | |
„Все люди рождаются свободными и равными в своем достоинстве и правах. Они наделены разумом и совестью и должны поступать в отношении друг друга в духе братства.“ |
- V minulosti (zhruba do polovice 20. stor.) pojem ruština (ruský jazyk) často zahŕňal okrem toho, čo sa dnes označuje ako ruština (=veľkoruština) aj to, čo sa dnes označuje ako ukrajinčina, rusínčina a bieloruština.[1][2] Pozri ukrajinčina, rusínčina, bieloruština.
Ruština (staršie: veľkoruština; po rusky: русский язык, russkij jazyk)
je východoslovanský jazyk a zároveň najpoužívanejší slovanský jazyk. Je úradným jazykom v Rusku, Bielorusku, Kazachstane a Kirgizsku. Je jedným zo šiestich úradných jazykov OSN, jedným z dvoch úradných jazykov Medzinárodnej vesmírnej stanice. Po angličtine je druhým najpoužívanejším jazykom na internete. Je hlavným úradným jazykom SNŠ.
Výrazné stopy zanechal v ruskom jazyku cirkevnoslovanský jazyk, ktorý bol v Rusku pôvodným spisovným jazykom, a ktorého funkcie postupne preberala vznikajúca spisovná ruština.
Novodobý spisovný ruský jazyk sa utváral od 18. storočia.
Výslovnosť[upraviť | upraviť zdroj]
Má tzv. plnohlasie (волос volos – „vlas“), č, ž za tj, dj (свеча sveča – „svieca“), ’a, u za staré nosovky (пять pjať, рука ruka – „päť“, „ruka“), o, e za jery v silných pozíciách (день deň, сон son – „deň“, „sen“), má rozvinutú párovú mäkkosť spoluhlások a redukciu neprízvučných samohlások.
Prízvuk je voľný a pohyblivý.
V minulom čase nepoužíva pomocné sloveso (я брал ja bral), v prítomnom čase nepoužíva sponu (брат дома brat doma).
Abeceda[upraviť | upraviť zdroj]
Ruština sa zapisuje pomocou cyriliky. Súčasná ruská abeceda obsahuje 33 znakov.[3] V tabuľke sú uvedené veľké písmená a ich výslovnosť v medzinárodnej fonetickej abecede (IPA):
А /a/ |
Б /b/ |
В /v/ |
Г /ɡ/ |
Д /d/ |
Е /je/ |
Ё /jo/ |
Ж /ʐ/ |
З /z/ |
И /i/ |
Й /j/ |
К /k/ |
Л /l/ |
М /m/ |
Н /n/ |
О /o/ |
П /p/ |
Р /r/ |
С /s/ |
Т /t/ |
У /u/ |
Ф /f/ |
Х /x/ |
Ц /ts/ |
Ч /tɕ/ |
Ш /ʂ/ |
Щ /ɕː/ |
Ъ /-/ |
Ы /ɨ/ |
Ь /ʲ/ |
Э /e/ |
Ю /ju/ |
Я /ja/ |
Najdôležitejšie frázy[upraviť | upraviť zdroj]
(prízvuk je tu vyznačený dĺžňom)
- Добрый день (Dóbryj ďeň) - Dobrý deň
- Добрый вечер (Dóbryj véčer) - Dobrý večer
- Здравствуй(те) (Zdrástvuj(ťe)) - Dobrý deň/večer/ráno, Vitaj(te)
- Пока (Paká) - Dovi, Maj sa, Ahoj
- Извини(те) (Іzviňí(ťe)). - Prepáč(te)
- Как вас зовут (Kak vas zavút)? - Ako sa voláte?
- Меня зовут (...) (Мiňá zаvút (...)) - Volám sa (...).
- Пожалуйста (Pažálsta) - Prosím.
- Скажите пожалуйста, где туалет? (Skažíťe pažálsta, gďe tuaľét?) - (Povedzte) prosím Vás, kde je (tu) záchod?
- Мост (Most) - Most
- Гора (Gará) - Hora
Referencie[upraviť | upraviť zdroj]
- ↑ ruský jazyk. In: Slovenský náučný slovník. Ed. Pavel Bujnák. Diel III. N – Ž. Bratislava–Praha : Litevna, 1932. 348 s. S. 148.
- ↑ Russische Sprache. In: Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 17. Leipzig 1909, S. 288-289.
- ↑ Lingea s.r.o.. Gramatika súčasnej ruštiny. [s.l.] : Lingea s.r.o., 2013. Dostupné online. ISBN 9788081450495.
Iné projekty[upraviť | upraviť zdroj]
Externé odkazy[upraviť | upraviť zdroj]
- Rusko-slovenský/Slovensko-ruský slovník
- Stručný prehľad ruskej gramatiky z Rusko-slov. a slovensko-rus. slovníka pre školy od SPN
- Slovensko-ruské fórum
- Rusko-slovenský paralelný korpus
- Free language learning FREE PDF Bulgarian Russian English Language {Ivaylo IVAYLOV}
- Mnohojazyčná stránka na výučbu ruštiny