1984
Hoppa till navigering
Hoppa till sök
1984 (MCMLXXXIV) var ett skottår som började en söndag i den gregorianska kalendern.
Händelser[redigera | redigera wikitext]
Januari[redigera | redigera wikitext]
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20201030223324im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Macintosh_128k_transparency.png/280px-Macintosh_128k_transparency.png)
Apple Macintoshdatorn lanseras.
- 1 januari
- Brunei blir självständigt från Storbritannien.[2]
- En våg med höjden 12,75 meter uppmäts i närheten av Almagrundet utanför Stockholm.
- 10 januari
- USA och Vatikanstaten upprättar fullständiga diplomatiska förbindelser.[3]
- 10 januari – 50 personer omkommer då ett bulgariskt trafikflygplan störtar på Sofias flygplats i Bulgarien.[4]
- 12 januari – Efter påtryckningar från USA beslutar Sveriges regering att fyra containrar med minidatorer skall skickas tillbaka till USA efter misstankar att innehållet skulle smugglas till Sovjetunionen.[5]
- 17 januari – En FN-konferens om förtroendeskapande åtgärder och nedrustning öppnas i Stockholm av Sveriges utrikesminister Lennart Bodström [6] och samlar utrikesministrar från 35 stater.[5]
- 18 januari – 83 personer omkommer vid en gruvolycka i Japan.[4]
- 20 januari – Norsk säkerhetspolis griper norske diplomaten Arne Treholt, som misstänks för 10 års spionage åt Sovjetunionen.[7]
- 24 januari
- Datorn Apple Macintosh introduceras av företaget Apple Computer.
- 16 personer omkommer då ett Liberia-registrerat fartyg sjunker i Engelska kanalen.[4]
- 25 januari – SE-banken meddelar att Curt G. Olsson ska efterträda Lars-Erik Thunholm som ordförande i banken.
- 31 januari – Ett 20-tal söndervittrade tunnor med cyanidhaltigt avfall hittas på en soptipp utanför Ronneby, Sverige och antas komma från en ytbehandlingsindustri som 20 år tidigare skall ha dumpat cirka 60 200-litersfat på områdets soptippar.[1]
Februari[redigera | redigera wikitext]
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20201030223324im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Olympic_flag.svg/250px-Olympic_flag.svg.png)
De 14:e Olympiska vinterspelen hölls i Sarajevo, Jugoslavien.
- 3 februari – Rymdfärjan Challenger skickas ut i rymden och på den tionde rymdmissionen.
- 6 februari – Nya strider utbryter i Libanon, USA:s marinsoldater lämnar Beirut.[8]
- 8 februari – De 14:e olympiska vinterspelen invigs i Sarajevo, Jugoslavien med deltagare från 49 länder.[7]
- 9 februari – Enligt en rapport var den svenska arbetslösheten den högsta någonsin under januari 1984, 162 000.[6]
- 10 februari – En ny omfattande ubåtsjakt börjar utanför Karlskrona.[6]
- 11 februari – Amerikanska rymdfärjan Challenger återvänder till jorden efter färd där Bruce McCandless i en timme med en apparat på ryggen rört sig fritt utan livlina.[7]
- 13 februari – 72-årige Konstantin Tjernenko tar över som generalsekreterare för Sovjetunionens kommunistiska parti efter den avlidne Jurij Andropov.[7]
- 16 februari – Iran inleder storoffensiv mot Irak, 12-åringar rapporteras delta i striderna.[8]
- 19 februari – Sverige har skördat framgångar vid olympiska vinterspelen i Sarajevo, med Gunde Svans guld på 30 kilometer och brons på 15 kilometer samt Tomas Wassbergs guld på 50 kilometer, fem sekunder före Gunde Svan, vid herrarnas längdskidåkning.[5]
- 26 februari – Amerikanska styrkor lämnar Beirut, Libanon.
- 29 februari – Pierre Elliott Trudeau avgår som premiärminister i Kanada.
Mars[redigera | redigera wikitext]
- 8 mars – Svenska militära myndigheter presenterar två fotografier av radioekon som anses bevisa att främmande ubåtar fanns vid Karlskrona den 26 februari 1984.[5]
April[redigera | redigera wikitext]
- 10 april – Ingmar Bergmans film Fanny och Alexander får fyra Oscar.[8]
- 12 april – Sveriges regering presenterar ett "prispaket" med hyres- och prisstopp för att dämpa inflationen.[5]
- 20 april - 22 personer skadas när en bomb exploderar vid Terminal 2 på London-Heathrow flygplats i London, Storbritannien.
- 24 april – Målningen "Grindslanten" av August Malmström auktioneras bort av Bukowskis för 1 075 050 SEK till ett krögarpar i Malmö. Målningen är Sveriges mest reproducerade konstverk.[5]
Maj[redigera | redigera wikitext]
- 1 maj – Tjockolja flyter ut i Dalälven, Sverige och skadar stränderna på en 25 kilometer lång sträcka. Oljan misstänks komma från företaget Speedsteels anläggning i Söderfors.[1]
- 4 maj – Företaget Speedsteel stoppar driften i Söderfors under sökandet efter oljeläckan i Dalälven.[1]
- 5 maj – Herreys låt Diggi-loo diggi-ley vinner Eurovision Song Contest för Sverige i Luxemburg.[7]
- 6 maj – 5 personer omkommer och 26 skadas då en helikopter störtar bland publiken vid flyguppvisningar i Tavastehus, Finland.[4]
- 11 maj – Jorden passerar över solskivan för en teoretisk betraktare på planeten Mars. Passagen tar ca 8 timmar. Månens passage börjar 6 timmar efter jordens, så under två timmar syns både jorden och månen som små prickar på solskivan. Se även Venuspassage.
- 14 maj – Skogsbrand norr om Göteborg, Sverige ödelägger 15-20 kvadratkilometer.[1]
- 17 maj – Boforschefen Claes-Ulrik Winberg väljs till ny SAF-ordförande.[7]
- 27 maj – Det första officiella Europamästerskapet i fotboll för damer vinns av Sverige.
- 29 maj – Svenska freds- och skiljedomstolen polisanmäler Bofors på grund av att företaget smugglat luftvärnsrobotar till Dubai och Bahrain.[9][10][11]
- 31 maj – Den indiska armén stormar Gyllene templet, där ett antal separatistiska sikher har barrikaderat sig, varvid nära 600 soldater och separatister dödas.
Juni[redigera | redigera wikitext]
- 3 juni – 20 personer omkommer då fartyget Marques, känt från TV-serien "Onedinlinjen", förliser i Atlanten under kappsegling.[4]
- 5 juni
- 600 personer dödas då indiska soldater stormar Gyllene templet i Amritsar, där sikher förskansat sig.[8]
- Saudiska jaktflygplan, stödd av USA, skjuter ner två irakiska jaktflygplan över Persiska viken i ett område som förklarats som skyddad zon för sjöfart.[12]
- 20 juni – Centerpartiet avslutar sitt riksting i Umeå. Thorbjörn Fälldin omväljs som partiledare. Ett stort debattämne är TV-reklam.[13]
- 21 juni – Den första hjärttransplantationen i Sverige utförs på Sahlgrenska sjukhuset i Göteborg.[7]
- 25 juni – Det svenska bioteknikföretaget Fermenta erbjuder allmänheten att teckna 1,2 miljoner B-aktier.[6]
- 30 juni – Hagel, snö och regn vållar kaos i Norrköping.[6]
Juli[redigera | redigera wikitext]
![](http://webcf.waybackmachine.org/web/20201030223324im_/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Olympic_flag.svg/250px-Olympic_flag.svg.png)
De 23:a Olympiska sommarspelen hölls i Los Angeles, USA.
- 1 juli – Folkomröstningen om kvinnlig rösträtt i Liechtenstein 1984.
- 9 juli – 21-åriga svenskan Yvonne Ryding från Eskilstuna utses i Miami, Florida till Miss Universum.[7]
- 13 juli – Två holländska turister påträffas knivmördade i sitt tält vid sjön Vuolep Appojaure nära Stora Lulevatten i Lappland.
- 14 juli – 36 personer omkommer vid en tågkollision i Jugoslavien.[4]
- 25 juli – Sovjetiskan Svetlana Savitskaja blir den första kvinnan som genomför en rymdpromenad.
- 26 juli – Fredsaktivisten Per Herngren döms i Florida till tre års fängelse för skadegörelse vid en antikärnvapendemonstration.[6]
- 28 juli – De 23:e olympiska sommarspelen invigs i Los Angeles i USA, men Sovjetunionen och flera andra socialistiska länder bojkottar spelen som ett svar på den av USA ledda bojkotten mot olympiska sommarspelen i Moskva fyra år tidigare.[7]
Augusti[redigera | redigera wikitext]
- 2 augusti – Storbritannien och Kina enas om att Hongkong skall övergå till Kina 1997.[8]
- 4 augusti – Övre Volta byter namn till Burkina Faso.[14]
- 5 augusti – Svenske brottaren Tomas Johansson fälls för dopning vid olympiska sommarspelen i Los Angeles och fråntas sin silvermedalj.[8]
- 16 augusti – 102 personer omkommer då en bro rasar under ett tåg i Indien.[4]
- 9 augusti – Ett sovjetiskt militärflygplan förföljer ett svenskt trafikflygplan och kränker svenskt luftrum över Gotland. Sverige skickar en protest.[6]
- 24 augusti – Stockholmstidningen går i konkurs och läggs ner.[15]
- 31 augusti – Ett finländskt fartyg går på grund i Norra kvarken och lägger ut 150–200 ton tjockolja som orsakar stora skador på djurlivet och stränderna i skärgården utanför Vasa, Finland.[1]
September[redigera | redigera wikitext]
- 1 september – Över 1 000 personer omkommer då Filippinerna drabbas av en tyfon.[16]
- 21 september – Socialstyrelsen i Sverige beslutar att akupunktur får användas för smärtlindring inom den svenska sjukvården.[6]
- 25 september – Stora Kopparberg köper Billerud och blir Nordens största skogskoncern.[6]
- 27 september – Dagmarreformen, som innebär att läkare som på sin fritid vill utöva yrket måste ha särskilt tillstånd, antas av Sveriges riksdag.
- 29 September – Gefle IF åker ur Allsvenskan i fotboll efter förlust borta mot Brage i Borlänge med 1-0.
Oktober[redigera | redigera wikitext]
- 11 oktober – Kathryn D. Sullivan blir första amerikanska kvinna att genomföra en rymdpromenad.
- 12 oktober – Provisoriska IRA utför ett bombattentat riktat mot Storbritanniens premiärminister Margaret Thatcher på Konservativa partiets kongress på Grand Hotel i Brighton. 34 människor skadas, 5 dödas, men Margaret Thatcher klarar sig oskadd.[7]
- 24 oktober – Svår torka har lett till den största hungersnöden i Etiopiens moderna historia, och Etiopiens regering ber om hjälp från omvärlden.[7]
- 25 oktober – Över 1 000 personer uppges dagligen dö i hungersnödens Etiopien.[4]
- 27 oktober – Orkesterversionen av Benny Anderssons och Björn Ulvaeus musikal "Chess" har premiär i London med Tommy Körberg i den manliga huvudrollen.[6]
- 31 oktober – Indira Gandhi mördas av sina sikhiska livvakter. Hennes son Rajiv Gandhi tillträder några timmar senare posten som Indiens regeringschef.[7]
November[redigera | redigera wikitext]
- 6 november – Republikanen Ronald Reagan vinner presidentvalet i USA [7] före demokraten Walter Mondale.
- 13 november – Den första levertransplantationen i Sverige utförs vid Huddinge sjukhus utanför Stockholm.[7]
- 19 november – En tankbil exploderar i Mexico City, Mexiko under fyllning med gas. 10 stora och 80 000 små gasbehållare exploderas. 250 000 personer evakueras, och över 4 000 hem förstörs.[1]
December[redigera | redigera wikitext]
- 3 december – Drygt 15 000 människor dödas och minst 20 000 skadas svårt av läckande giftgas från USA-ägda Union Carbides kemiska fabrik i Bhopal, Indien.[7] Cirka 10 000 skickas till sjukhus med lung- och ögonskador.[1]
- 11 december – Svenska varvs styrelse beslutar att lägga ner Uddevallavarvet med 2 300 anställda.[7]
- 14 december – Filmen Ronja Rövardotter, i regi av Tage Danielsson (hans sista film) efter Astrid Lindgrens bok med samma namn, har biopremiär i Sverige.[7]
- 19 december – Den före detta världsledande rederikoncernen Salénrederierna AB lämnar in sin konkursansökan.
- December – Den borgerliga gruppen för löntagarfondernas avvecklande föreslår att fonderna skall övergå i en individuell sparstimulans i aktier och till pensionsfonderna.
Okänt datum[redigera | redigera wikitext]
- Göran Johansson blir partisekreterare i Centerpartiet.
- Singapores utbildningsministerium sätter upp ett program för "begåvade barn".
- Miljöpartiet de Gröna i Sverige frångår det alternerande ordförandeskapet, som ersätts med två språkrör (alltid en man och en kvinna). Först ut är Ragnhild Pohanka och Per Gahrton.
- Riksorganisationen för kvinnojourer i Sverige (ROKS) bildas.
- Kvinnor får tillträde till samtliga svenska militära yrkesområden, det vill säga även stridande förband.
- Olof Palme är med som initiativtagare vid undertecknandet av femkontinentsavtalet om kärnvapennedrustning.
- Det svenska försvarets FN-skola för utbildning i FN-tjänst grundas.
- Anders Jacobsson och Sören Olsson ger ut Sagan om Sune, första boken i Suneserien.[17]
- Vid Göteborgs universitet blir Gunhild Kyle Sveriges Sveriges första professor i kvinnohistoria.
- Lars Leksell och Börje Larsson använder för första gången Leksell Gamma Knife kliniskt.
Födda[redigera | redigera wikitext]
- 14 mars – Dan Crenshaw, amerikansk politiker.
- 14 maj – Mark Zuckerberg, Facebooks grundare.
- 26 maj – Jennifer Tillman, svensk travkusk.
- 30 juli – Gina Rodriguez, amerikansk skådespelare.
- 23 augusti – Heikki Autto, finländsk samlingspartistisk politiker.
- 15 september – Henry av Wales, brittisk prins.
- 27 september – Avril Lavigne, kanadensisk sångare.
- 17 oktober – Gottfrid Svartholm, svensk hacker.
- 25 oktober – Katy Perry, amerikansk sångare och skådespelare.
- 22 december – Basshunter, svensk sångare, musikproducent och discjockey.
Avlidna[redigera | redigera wikitext]
- 7 januari – Alfred Kastler, fransk fysiker, Nobelpristagare 1966.
- 14 januari – Ray Kroc, amerikansk affärsman, grundare av snabbmatskedjan McDonald's.
- 9 februari – Jurij Andropov, 69, sovjetisk politiker, generalsekreterare i kommunistiska partiet (Sovjetunionens ledare) 1982–1984.[7]
- 4 mars – Odd Bang-Hansen, norsk författare och översättare.
- 19 maj – Henrik Tikkanen, finlandssvensk illustratör och författare.
- 22 maj – Karl-August Fagerholm, finlandssvensk socialdemokratisk politiker, Finlands statsminister 1948–1950, 1956–1957 och 1958–1959.
- 11 juni – Sigge Fürst, svensk skådespelare, sångare och underhållare.[18]
- 26 juni – Michel Foucault, fransk filosof och idéhistoriker.
- 26 juli – George Gallup, amerikansk skapare av opinionsundersökningsföretag.
- 28 oktober – Knut Nordahl, svensk fotbollsspelare.
- 31 oktober – Indira Gandhi, indisk politiker, premiärminister 1966–1977 och 1980–1984 (mördad av sikhiska livvakter).[7]
- 20 november – Tryggve Bratteli, norsk politiker.
- 28 december – Sam Peckinpah, amerikansk filmregissör.
Nobelpris[redigera | redigera wikitext]
- Fysik
- Carlo Rubbia, Italien
- Simon van der Meer, Nederländerna
- Kemi – Robert Bruce Merrifield, USA
- Medicin
- Niels K Jerne, Danmark
- Georges J F Köhler, Västtyskland
- César Milstein, Storbritannien / Argentina
- Litteratur – Jaroslav Seifert, Tjeckoslovakien
- Fred – Desmond Tutu, Sydafrika
- Ekonomi – Richard Stone, Storbritannien
Referenser[redigera | redigera wikitext]
- ^ [a b c d e f g h] Faktakalendern 1997, Semic, 1996
- ^ ”World Statesmen (läst 17 april 2011)”. http://www.worldstatesmen.org/Brunei.html.
- ^ ”Council of American Ambassadors > Publications > The Ambassadors REVIEW > United States-Vatican Diplomatic Relations: The Past and The Future”. Arkiverad från originalet den 25 oktober 2012. https://web.archive.org/web/20121025151152/http://www.americanambassadors.org/index.cfm?fuseaction=Publications.article&articleid=44.
- ^ [a b c d e f g h] Faktakalendern 1996, Semic, 1995
- ^ [a b c d e f] Sverige 1900-talet – 1984, NE, Bra Böcker, 2000
- ^ [a b c d e f g h i j] Hundra år i Sverige – 1984, Hans Dahlberg, Albert Bonniers, 1999
- ^ [a b c d e f g h i j k l m n o p q r s] 20:e århundrades När Var Hur – 1984, Bernt Himmelstedt, Forum, 1999
- ^ [a b c d e f] 100 år med Aftonbladet – 1984, 1999
- ^ "Boforsaffären". NE.se. Läst 28 november 2014.
- ^ Ek, Anna (2014-06-13): ”"Obekväma röster drabbas av såväl utfrysning som uppsägning"”. Sydsvenskan.se. Läst 28 november 2014.
- ^ Boforsaffären. ”Arkiverade kopian”. Arkiverad från originalet den 5 december 2014. https://web.archive.org/web/20141205051700/http://www.kb.se/nyheter/brott_bofors.html. Läst 28 november 2014. kb.se. Läst 28 november 2014.
- ^ ”USA:s militära insatser i utlandet”. Arkiverad från originalet den 12 oktober 2011. https://www.webcitation.org/62NCLaa95?url=http://www.history.navy.mil/library/online/forces.htm.
- ^ Horisont 1984. Bertmarks
- ^ ”World Statesmen (läst 17 april 2011)”. http://www.worldstatesmen.org/Burkina_Faso.html.
- ^ Faktakalendern 2000 – 1984 (Sverige), 1999
- ^ Faktakalendern 2006, Semic, 2005
- ^ ”Sune”. Arkiverad från originalet den 25 oktober 2011. https://web.archive.org/web/20111025181045/http://www.soren-anders.se/item.aspx?id=529.
- ^ ”Det hände i dag”. http://webnews.textalk.com/se/calendar.php?id=9747&type=month&ds=20100611&list=true.
- ^ ”Nobelpriset”. https://www.nobelprize.org/prizes/lists/all-nobel-prizes/. Läst 10 april 2011.
Externa länkar[redigera | redigera wikitext]
Wikimedia Commons har media som rör 1984.