1949
Siirry navigaatioon
Siirry hakuun
Tapahtumia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tammikuu−maaliskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. tammikuuta − Suojelupoliisi aloitti toimintansa. Ensimmäiseksi päälliköksi nimitettiin varatuomari Armas Alhava.
- 7. tammikuuta – George Marshall erosi Yhdysvaltain ulkoministerin paikalta. Hänen seuraajakseen tuli Dean Acheson.
- 14. tammikuuta – Kiinan sisällissota: Mao Zedong vaati Tšiang Kai-šekiä antautumaan ehdoitta.
- 21. tammikuuta – Tšiang Kai-šek ilmoitti luopuvansa toistaiseksi Kiinan presidentin ja armeijan ylipäällikön tehtävistä.
- 23. tammikuuta – Neuvostoliitto ja viisi Itä-Euroopan maata muodostivat keskinäisen taloudellisen avun neuvoston.
- 25. tammikuuta – David Ben-Gurion valittiin Israelin ensimmäiseksi pääministeriksi.
- 28. tammikuuta – Presidentti J. K. Paasikivi korosti valtiopäivien päättäjäisissä pitämässään puheessa, että kotimaisten kommunistilehtien ja Neuvostoliiton lehtien kirjoitukset eivät ratkaise Suomen hallitusten muodostamista.
- 1. helmikuuta – Vaatteiden säännöstely päättyi Isossa-Britanniassa.
- 5. helmikuuta – Helsingin kaupungin liikennelaitos aloitti johdinautoliikenteen Helsingissä.
- 8. helmikuuta – Kardinaali Mindszenty tuomittiin Unkarissa elinikäiseen vankeuteen salaliitosta hallitusta vastaan. Länsimaisten tarkkailijoiden pääsy istuntoon oli estetty ja heidän mielestään Mindszentyä oli painostettu tunnustamaan. Vatikaani tuomitsi kaikki tuomitsemiseen osallistuneet kirkonkiroukseen.
- 21. helmikuuta – Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä tuomittu entinen pääministeri Jukka Rangell vapautettiin vankilasta.
- 23. helmikuuta – Pekingistä tuli kommunistien hallitseman Kiinan pääkaupunki.
- 1. maaliskuuta – Indonesia valloitti Yogyakartan alankomaalaisilta joukoilta.
- 1.–2. maaliskuuta – USAF:n B-50 Superfortress Lucky Lady II kapteeni James Gallagherin ohjaamana lensi ensi kertaa maailman ympäri laskeutumatta. Se tankattiin ilmassa neljä kertaa ennen laskeutumistaan Texasin Fort Worthiin.
- 4. maaliskuuta − Josif Stalin siirsi Vjatšeslav Molotovin sivuun Neuvostoliiton ulkoministerin paikalta tämän jouduttua Stalinin epäsuosioon ja nimitti uudeksi ulkoministeriksi varaulkoministeri Andrei Vyšinskin.
- 18. maaliskuuta – Eduskunta hyväksyi Arava-suunnitelman.
Huhtikuu−kesäkuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. huhtikuuta – Newfoundland liittyi Kanadaan.
- 1. huhtikuuta – Irlanti jätti Brittiläisen kansainyhteisön ja muuttui tasavallaksi (18. huhtikuuta).
- 4. huhtikuuta – Nato perustettiin.
- 22. huhtikuuta Suomi liittyi kansainväliseen siviili-ilmailun yleissopimukseen.
- 23. huhtikuuta – Kiinan kommunistit valtasivat Nankingin.
- 4. toukokuuta – Supergan lento-onnettomuus
- 5. toukokuuta – Euroopan neuvosto perustettiin Lontoon sopimuksella.
- 9. toukokuuta – Rainier III:sta tuli Monacon ruhtinas.
- 11. toukokuuta – Siam vaihtoi nimensä Thaimaaksi.
- 12. toukokuuta – Kylmä sota: Neuvostoliitto päätti Berliinin saarron.
- 18. toukokuuta – Suomen Rauhanpuolustajat perustettiin.
- 19. toukokuuta – Presidentti J. K. Paasikivi armahti sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä tuomitun, sairaalahoidossa olleen entisen presidentin Risto Rytin. Rytiä hoitanut lääkäri oli luonnehtinut tämän sairautta parantumattomaksi ja erittäin vakavaksi. Samalla vapautettiin Toivo Kivimäki, Edwin Linkomies, Jukka Rangell ja Väinö Tanner vankeusrangaistusten jäljellä olleesta osasta.
- 22. toukokuuta − Poliittinen äärivasemmisto ja Neuvostoliiton lehdistö paheksuivat voimakkaasti presidentti Risto Rytin armahtamista sekä Kivimäen, Linkomiehen, Rangellin ja Tannerin vapauttamista.
- 23. toukokuuta – Saksan liittotasavalta perustettiin. Konrad Adenauerista tuli ensimmäinen liittokansleri (15. syyskuuta).
- 2. kesäkuuta – Transjordaniasta tuli Jordanian kuningaskunta.
- 12. kesäkuuta – Ensimmäinen Jukolan viesti -suunnistuskilpailu juostiin Helsingin ympäristössä.
- 16. kesäkuuta – Asekätkentäjutun käsittely saatiin päätökseen ns. maakunnan miesten osalta. Sotaylioikeus tuomitsi 400 henkilöä eripituisiin vankeusrangaistuksiin. Useimmat vapautettiin heti, koska heidän pidätysaikansa ylittivät oikeuden langettamat vankeusrangaistukset.
- 22. kesäkuuta – Yleisradion uusi, eduskunnan valitsema hallintoneuvosto erotti Hella Wuolijoen Yleisradion pääjohtajan tehtävistä. Uudeksi pääjohtajaksi valittiin 29. heinäkuuta radion talouspäällikkö Einar Sundström.
- 29. kesäkuuta – Viimeiset yhdysvaltalaisjoukot vetäytyivät Etelä-Koreasta.
- 29. kesäkuuta – Apartheidin alku: Etelä-Afrikka kielsi seka-avioliitot ja lopetti automaattisen kansalaisuuden myöntämisen Brittiläisen kansainyhteisön asukkaille.
Heinäkuu−syyskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. heinäkuuta – Suomen Kansan Demokraattinen Liitto hyväksyi puoluekokouksessaan ensimmäisen periaateohjelmansa. Puolueen puheenjohtajaksi valittiin Kusti Kulo ja pääsihteeriksi Yrjö Enne.
- 7. heinäkuuta – Senaattori Oskari Tokoi saapui vierailulle Suomeen oltuaan yli 30 vuotta ulkomailla. Hän oli asunut Yhdysvalloissa vuodesta 1921 ja organisoinut siellä toisen maailmansodan aikana laajan avustustoiminnan Suomen hyväksi.
- 11. heinäkuuta – Ahvenanmaalaisen Gustaf Eriksonin Pamir kiersi viimeisenä kauppapurjelaivana Kap Hornin.
- 27. heinäkuuta – Maailman ensimmäinen kaupallinen suihkumatkustajalentokone de Havilland Comet teki ensilentonsa.
- 29. heinäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti SDP:n ns. asevelisiipeen kuuluneen kansanedustaja Unto Varjosen salkuttomaksi ministeriksi hoitamaan talouskysymyksiä. Kansanedustaja Emil Huunonen tuli toiseksi kulkulaitosministeriksi Erkki Härmän tilalle.
- 5. elokuuta – Ambaton maanjäristys Ecuadorissa.
- 8. elokuuta – Bhutan itsenäistyi Intiasta.
- 14. elokuuta – Sotilasvallankaappaus Syyriassa syrjäytti presidentin.
- 18. elokuuta – Kemin veritorstai: kaksi ihmistä sai surmansa poliisin ja lakkoilevien kommunistien yhteenotossa Kemissä.
- 19. elokuuta − Ilmari Unhon elokuva Kalle-Kustaa Korkin seikkailut sai ensi-iltansa. Kalle-Kustaa Korkin roolissa oli Joel Rinne ja Pekka Lipposena Reino Valkama. Elokuva ei kuitenkaan menestynyt yhtä hyvin kuin Kalle-Kustaa Korkki -kuunnelmat radiossa.
- 29. elokuuta – Ensimmäinen Euroopan neuvoston kokous. Puheenjohtajaksi valittiin belgialainen lakimies Paul-Henri Spaak.
- 29. elokuuta – Neuvostoliiton ensimmäinen ydinkoe Semipalatinskissa Kazakstanissa. Sen tuloksena tuli käyttöön käsite ”kauhun tasapaino”.
- 6. syyskuuta – Liittoutuneet palauttivat natsi-Saksan varat saksalaisten käyttöön.
- 6. syyskuuta – Kommunistien johtamat ammattiliitot erotettiin SAK:sta.
- 7. syyskuuta − Oikeudenkäynti Kemin lakkoliikkeen johtajia vastaan alkoi Kemin raastuvanoikeudessa.
- 13. syyskuuta – Neuvostoliitto esti vetollaan Ceylonin, Suomen, Islannin, Italian, Jordanian ja Portugalin YK-jäsenyyden.
- 24. syyskuuta – László Rajk, entinen Unkarin ulkoministeri, tuomittiin näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan salaliitosta Titon kanssa kommunistihallituksen kaatamiseksi.
- 28. syyskuuta – Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroo päätti siirtää NKVD:n erikoisleirien hallinnan Saksan demokraattiselle tasavallalle, joka luotaisiin Neuvostoliiton miehitysalueesta.
- 29. syyskuuta – Kiinan kansankongressi hyväksyi Kiinan kansantasavallan lipun.
- 30. syyskuuta – 1. lokakuuta – Kemi Oy:n lautatarha ja puutalotehdas tuhoutuivat tulipalossa Kemin Karihaarassa. Puutavaraa tuhoutui noin 25 000 standarttia ja vahingot olivat yhteensä yli miljardi markkaa.
Lokakuu−joulukuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. lokakuuta – Kiinan kansantasavalta perustettiin.
- 1. lokakuuta – Neuvostoliitto lähetti Yhdysvalloille, Iso-Britannialle ja Ranskalle nootin, jonka mukaan Saksan liittotasavallan perustaminen oli vastoin liittoutuneiden keskinäisiä, voimassa olevia sopimuksia.
- 3. lokakuuta – Maalaisliitto valitsi eduskunnan puhemiehen Urho Kekkosen presidenttiehdokkaakseen vuoden 1950 vaaleihin.
- 7. lokakuuta – Saksan demokraattinen tasavalta perustettiin virallisesti.
- 15. lokakuuta – Saksan demokraattinen tasavalta ja Neuvostoliitto solmivat diplomaattisuhteet.
- 16. lokakuuta – Sisällissota päättyi Kreikassa kommunistien antauduttua.
- 17. lokakuuta – Kiinan kommunistit valtasivat Kantonin.
- 24. lokakuuta − YK:n pääsihteeri Trygve Lie muurasi järjestön päämajarakennuksen peruskiven New Yorkissa.
- 3. marraskuuta − Ruotsin akatemia päätti olla myöntämättä Nobelin kirjallisuuspalkintoa, koska palkinnon saajasta ei päästy yksimielisyyteen. Palkinnon sai vuonna 1950 takautuvasti yhdysvaltalainen kirjailija William Faulkner.
- 15. marraskuuta – Mahatma Gandhin murhannut hinduradikaali Nathuram Godse hirtettiin.
- 15. marraskuuta − Kiinan kansantasavalta vaati yksinoikeutta edustaa Kiinaa Yhdistyneissä Kansakunnissa.
- 29. marraskuuta − Kominform julisti Jugoslavian presidentin Titon kukistuvan pikaisesti.
- 8. joulukuuta – Kiinan tasavallan joukot päättivät vetäytymisensä Taiwanille.
- 16. joulukuuta – Sukarno valittiin Indonesian tasavallan presidentiksi.
- 17. joulukuuta – Burma tunnusti Kiinan kansantasavallan ensimmäisenä ei-sosialistisena valtiona.
- 25. – 31. joulukuuta – Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti käytiin Habarovskissa Neuvostoliiton Kauko-Idässä Japanin Kwantungin armeijan upseereita ja ihmiskokeita tehneen Yksikkö 731:n jäseniä vastaan. Kaksitoista syytettyä tuomittiin biologisten aseiden käytöstä 2–25 vuoden työleirirangaituksiin. Vuonna 1956 tuomioitaan vielä kärsineet vapautettiin ja palautettiin Japaniin.
- 27. joulukuuta – Kuningatar Juliana myönsi Indonesialle itsenäisyyden.
- 30. joulukuuta – Intia tunnusti Kiinan kansantasavallan.
- 31. joulukuuta – Neuvostoliiton varaulkoministeri Andrei Gromyko jätti Suomen Moskovan-suurlähettiläälle Cay Sundströmille nootin, jonka mukaan Neuvostoliitto vaati yli 300 Suomessa vielä oleskelleen ”sotarikollisiksi” nimetyn Neuvostoliiton kansalaisen välitöntä luovuttamista. Neuvostoliiton mukaan tapaus rikkoi Pariisin rauhansopimusta ja YYA-sopimusta. Presidentti J. K. Paasikivi epäili nootin tarkoituksena olevan puuttuminen Suomen tulevaan presidentinvaaliin.
- 31. joulukuuta − Kansanhuoltoministeriö lakkautettiin ja sen jäljellä olleet tehtävät jaettiin kauppa- ja teollisuusministeriön, kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön ja sosiaaliministeriön kesken.
- 31. joulukuuta − Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta siirtyneet seurakunnat lakkautettiin.
Syntyneitä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tammikuu−maaliskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. tammikuuta – Max Azria, yhdysvaltalainen muotisuunnittelija
- 3. tammikuuta – Simo Riikonen, suomalainen taidemaalari
- 10. tammikuuta – George Foreman, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
- 10. tammikuuta – Linda Susan Boreman (”Linda Lovelace”), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja myöhemmin pornografian vastustaja (k. 2002)
- 12. tammikuuta – Haruki Murakami, japanilainen kirjailija
- 16. tammikuuta – Caroline Munro, brittiläinen näyttelijä ja malli
- 17. tammikuuta – Andy Kaufman, yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä (k. 1984)
- 17. tammikuuta – Mick Taylor, brittiläinen muusikko
- 18. tammikuuta – Philippe Starck, ranskalainen muotoilija
- 20. tammikuuta – Göran Persson, Ruotsin pääministeri 1996–2006
- 20. tammikuuta – Richard Rockefeller, yhdysvaltalainen lääkäri, filantrooppi ja lentäjä (k. 2014)
- 21. tammikuuta – Trương Tấn Sang, Vietnamin presidentti
- 22. tammikuuta – Steve Perry, yhdysvaltalainen muusikko
- 23. tammikuuta – Annariitta Minkkinen, suomalainen laulaja (k. 2015)
- 24. tammikuuta – John Belushi, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1982)
- 25. tammikuuta – Paul Nurse, vuoden 2001 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut brittiläinen biokemisti
- 26. tammikuuta – Jonathan Carroll, yhdysvaltalainen kirjailija
- 27. tammikuuta – Tuija Ahvonen, suomalainen näyttelijä (k. 1983)
- 28. tammikuuta – Kari Lumikero, suomalainen toimittaja
- 30. tammikuuta – Peter Agre, vuoden 2003 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen tiedemies
- 2. helmikuuta – Rick Hautala, amerikansuomalainen kauhukirjailija (k. 2013)
- 2. helmikuuta – Brent Spiner, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 3. helmikuuta – Olli Pellikka, suomalainen toimittaja, teatteriohjaaja ja kulttuurivaikuttaja (k. 2016)
- 6. helmikuuta – Matti Kyllönen, suomalainen urheiluselostaja
- 6. helmikuuta – Jim Sheridan, irlantilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja
- 7. helmikuuta – Seppo Kimanen, suomalainen sellisti ja taiteellinen johtaja
- 12. helmikuuta – Pentti Kouri, suomalainen kansantaloustieteilijä ja sijoittaja (k. 2009)
- 15. helmikuuta – Anneli Saaristo, suomalainen laulaja ja näyttelijä
- 20. helmikuuta – Ivana Trump, yhdysvaltalainen liikenainen, kirjailija ja seurapiirihenkilö, presidentti Donald Trumpin entinen puoliso
- 22. helmikuuta – Niki Lauda, itävaltalainen Formula 1 -ajaja (k. 2019)
- 25. helmikuuta – Ric Flair, yhdysvaltalainen showpainija
- 28. helmikuuta – Steven Chu, vuoden 1997 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko ja ministeri
- 5. maaliskuuta – Bernard Arnault, ranskalainen yritysjohtaja
- 9. maaliskuuta – Kalevi Aho, suomalainen säveltäjä
- 9. maaliskuuta – Tapani Kansa, suomalainen iskelmälaulaja, -säveltäjä ja -sanoittaja
- 10. maaliskuuta – Larry Wall, yhdysvaltalainen kirjailija ja ohjelmoija
- 16. maaliskuuta – Tuula Nordström (”Berit”), suomalainen iskelmälaulaja
- 16. maaliskuuta – Martti Viljanen, suomalainen rakennusfysiikan professori (k. 2015)
- 19. maaliskuuta – Hannele Huovi, suomalainen kirjailija ja toimittaja
- 21. maaliskuuta – Eddie Money, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kitaristi ja saksofonisti (k. 2019)
- 21. maaliskuuta – Slavoj Žižek, slovenialainen filosofi ja kulttuurikriitikko
- 22. maaliskuuta – Markku Johansson, suomalainen trumpetisti, kapellimestari, säveltäjä ja sovittaja
- 23. maaliskuuta – Agneta Ehrensvärd, ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja
- 26. maaliskuuta – Jon English, englantilais-australialainen muusikko ja näyttelijä (k. 2016)
- 28. maaliskuuta – Michael W. Young, vuoden 2017 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biologi
- 29. maaliskuuta – Michael Brecker, yhdysvaltalainen saksofonisti ja sessiomuusikko (k. 2007)
- 29. maaliskuuta – Harri Wessman, suomalainen säveltäjä ja musiikkikriitikko
Huhtikuu−kesäkuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. huhtikuuta – Paul Manafort, yhdysvaltalainen lobbaaja ja politiikan konsultti
- 6. huhtikuuta – Patrick Hernandez, ranskalainen diskolaulaja
- 6. huhtikuuta – Horst Ludwig Störmer, vuoden 1998 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalaissyntyinen fyysikko
- 7. huhtikuuta – Seppo Leino, suomalainen harmonikkataiteilija ja säveltäjä
- 13. huhtikuuta – Christopher Hitchens, brittiläis-yhdysvaltalainen kirjailija (k. 2011)
- 13. huhtikuuta – Seppo Jokinen, suomalainen rikoskirjailija
- 15. huhtikuuta – Alla Pugatšova, venäläinen laulaja
- 16. huhtikuuta – Pirkko Saisio, suomalainen kirjailija, näyttelijä ja ohjaaja
- 18. huhtikuuta – Bengt Holmström, vuoden 2016 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut suomalainen ekonomisti
- 18. huhtikuuta – Georges Leekens, belgialainen jalkapalloilija ja valmentaja
- 19. huhtikuuta – Risto Nevala suomalainen laulaja, Tangokuningas 1989
- 19. huhtikuuta – Paloma Picasso, ranskalais-espanjalainen muotisuunnittelija ja liikenainen
- 20. huhtikuuta – Massimo D’Alema, italialainen poliitikko
- 20. huhtikuuta – Abdoulaye Ascofaré, malilainen elokuvaohjaaja
- 22. huhtikuuta – Timo Antero Silvennoinen (”Salomon”), suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja (k. 1997)
- 25. huhtikuuta – Rea Mauranen, suomalainen näyttelijä
- 27. huhtikuuta – Yoshiko Arai, japanilais-suomalainen viulisti
- 30. huhtikuuta – António Guterres, portugalilainen poliitikko, YK:n pääsihteeri
- 4. toukokuuta – Pekka Päivärinta, suomalainen kestävyys- ja maastojuoksija
- 5. toukokuuta – Pedro Hietanen, suomalainen muusikko, kapellimestari, televisio- ja radioesiintyjä
- 9. toukokuuta – Oleg Atkov, neuvostoliittolainen kosmonautti
- 9. toukokuuta – Billy Joel, yhdysvaltalainen laulaja, pianisti ja lauluntekijä
- 11. toukokuuta – Jarmo ”Jamppa” Tuominen, suomalainen laulaja (k. 1998)
- 15. toukokuuta – Leena Luostarinen, suomalainen taidemaalari (k. 2013)
- 17. toukokuuta – Panteleimon, Petri Sarho, Oulun metropoliitta 2002–2013
- 19. toukokuuta – Dusty Hill, yhdysvaltalainen basisti (ZZ Top)
- 21. toukokuuta – Juhani Härmä, suomalainen kielitieteilijä ja professori
- 24. toukokuuta – Roger Deakins, englantilainen elokuvaaja
- 26. toukokuuta – Ward Cunningham, yhdysvaltalainen tietotekniikan kehittäjä
- 30. toukokuuta – Monna Kamu, suomalainen mezzosopraano ja pianonsoiton opettaja
- 31. toukokuuta – Matti Puurtinen, suomalainen muusikko, kapellimestari ja säveltäjä (k. 2017)
- 5. kesäkuuta – Ken Follett, brittiläinen kirjailija
- 7. kesäkuuta – Veronica Pimenoff, suomalainen kirjailija, antropologi ja psykiatri
- 11. kesäkuuta – Frank Beard, yhdysvaltalainen rumpali (ZZ Top)
- 12. kesäkuuta – Olli Lyytikäinen, suomalainen poptaiteilija (k. 1987)
- 14. kesäkuuta – Carlos María Abascal Carranza, meksikolainen poliitikko ja ministeri (k. 2008)
- 20. kesäkuuta – Lionel Richie, yhdysvaltalainen R&B-, pop- ja soul-laulaja
- 22. kesäkuuta – Meryl Streep, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 22. kesäkuuta – Elizabeth Warren, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Heinäkuu−syyskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 2. heinäkuuta – Riitta Loiva (Miina Äkkijyrkkä, ”Liina Lång”), suomalainen kuvataiteilija ja karjanhoitaja
- 3. heinäkuuta – Bo Xilai, kiinalainen poliitikko
- 5. heinäkuuta – Sepp Schauer, saksalainen näyttelijä
- 7. heinäkuuta – Shelley Duvall, yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja
- 8. heinäkuuta – Pekka Niemelä, suomalainen biodiversiteetti- ja ympäristötutkimuksen professori
- 15. heinäkuuta – Carl Bildt, Ruotsin pääministeri 1991–1994
- 15. heinäkuuta – Muhammad ibn Rašid Al Maktum, Dubain hallitsija, Arabiemiraattien pääministeri ja varapresidentti
- 15. heinäkuuta – Tom Pryce, walesilainen Formula 1 -kuljettaja
- 17. heinäkuuta – Zlatko Mateša, Kroatian pääministeri 1995–2000
- 22. heinäkuuta – Ulla-Leena Alppi, suomalainen poliitikko, kirjailija ja sijaisvanhempikouluttaja
- 22. heinäkuuta – Lasse Virén, suomalainen poliitikko ja juoksija (nelinkertainen olympiavoittaja)
- 24. heinäkuuta – Michael Richards, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 24. heinäkuuta – Joan Enric Vives Sicília, espanjalainen Urgelin piispa ja toinen Andorran valtionpäämiehistä
- 26. heinäkuuta – Roger Taylor, brittiläinen rumpali (”Queen”)
- 31. heinäkuuta – Kristina Carlson (”Mari Lampinen”, ”Kristina Alapuro”), suomalainen kirjailija
- 31. heinäkuuta – Tarleena Sammalkorpi, suomalainen toimittaja ja suomentaja (k. 2016)
- 3. elokuuta – Pertti Kaijanlaakso, suomalainen nyrkkeilijä (k. 2018)
- 6. elokuuta – Olli Ahvenlahti, suomalainen kapellimestari, säveltäjä ja pianisti
- 8. elokuuta – Matti Ruohonen, suomalainen iskelmälaulaja ja -säveltäjä
- 9. elokuuta – Abdullah Öcalan, turkkilainen kurdipoliitikko
- 10. elokuuta – Jarmo (Jake) Nyman, suomalainen musiikkitoimittaja
- 12. elokuuta – Mark Knopfler, skotlantilainen muusikko (”Dire Straits”)
- 17. elokuuta – Julian Fellowes, brittiläinen käsikirjoittaja, näyttelijä, kirjailija ja elokuvaohjaaja
- 17. elokuuta – Henning Jensen, tanskalainen jalkapalloilija (k. 2017)
- 17. elokuuta – Alpo Rusi, suomalainen diplomaatti
- 20. elokuuta – Phil Lynott, irlantilainen rockmuusikko (k. 1986)
- 24. elokuuta – Pia Degermark, ruotsalainen elokuvanäyttelijä
- 25. elokuuta – Chaim Witz (Eugene Klein, ”Gene Simmons”), yhdysvaltalainen muusikko (”Kiss”)
- 31. elokuuta – Richard Gere, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 31. elokuuta – David Politzer, vuoden 2004 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen teoreettisen fysiikan professori
- 2. syyskuuta – Seppo Närhi, suomalainen laulaja
- 3. syyskuuta – Petros VII, Aleksandrian ortodoksinen patriarkka
- 8. syyskuuta – Raoul Cédras, haitilainen upseeri, valtionpäämies 1991–1994
- 9. syyskuuta – Jorma Toiviainen, suomalainen sanoittaja
- 10. syyskuuta – Tarja Kautto, suomalainen poliitikko
- 16. syyskuuta – Kabibulla Džakupov, kazakstanilainen poliitikko
- 23. syyskuuta – Bruce Springsteen, yhdysvaltalainen muusikko
Lokakuu−joulukuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 2. lokakuuta – Richard Hell, yhdysvaltalainen laulaja, basisti, lauluntekijä ja kirjailija
- 2. lokakuuta – Pekka Ryynänen, suomalainen kuvataiteilija
- 3. lokakuuta – Lindsey Buckingham, yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja
- 8. lokakuuta – Sigourney Weaver, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 17. lokakuuta – Göran Färm, ruotsalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
- 22. lokakuuta – Arsène Wenger, ranskalainen jalkapalloilija ja valmentaja
- 26. lokakuuta – Hannele Rubinstein, suomalainen teatteriohjaaja
- 1. marraskuuta – Pekka Joutsi, suomalainen sanaristikoiden laatija
- 3. marraskuuta – Anna Wintour, brittiläis-yhdysvaltalainen päätoimittaja
- 9. marraskuuta – Kenneth Stevenson, brittiläinen anglikaaninen piispa (k. 2011)
- 10. marraskuuta – Uula Laakso, suomalainen näyttelijä
- 16. marraskuuta – Jukka Alihanka, suomalainen lääkäri, unitutkija, sanoittaja ja säveltäjä (k. 2013)
- 17. marraskuuta – Nguyễn Tấn Dũng, Vietnamin pääministeri
- 20. marraskuuta – Juha Mieto, suomalainen hiihtäjä
- 21. marraskuuta – Risto Lauriala, suomalainen pianisti
- 21. marraskuuta – Heikki Määttänen, suomalainen näyttelijä (k. 2002)
- 28. marraskuuta – Aleksandr Godunov, venäläinen balettitanssija (k. 1995)
- 1. joulukuuta – Sebastián Piñera, Chilen presidentti 2010–2014
- 3. joulukuuta – Mikael Lilius, suomalainen yritysjohtaja
- 4. joulukuuta – Jeff Bridges, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 6. joulukuuta – Esa Suvilehto, suomalainen näyttelijä
- 7. joulukuuta – Tom Waits, yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, elokuvasäveltäjä ja näyttelijä
- 12. joulukuuta – Bill Nighy, englantilainen näyttelijä
- 15. joulukuuta – Don Johnson, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 16. joulukuuta – Billy Gibbons, yhdysvaltalainen kitaristi (ZZ Top)
- 21. joulukuuta – Thomas Sankara, Burkina Fason entinen johtaja (k. 1987)
- 22. joulukuuta – Robin Gibb, brittiläinen laulaja ja lauluntekijä (k. 2012)
- 26. joulukuuta – José Ramos Horta, vuoden 1996 Nobelin rauhanpalkinnon saanut itätimorilainen poliitikko, Itä-Timorin presidentti 2007–2012
- 28. joulukuuta – Pirkko Alitalo, suomalainen talouselämän vaikuttaja ja Pohjola Vakuutuksen ent. varatoimitusjohtaja
Kuolleita[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
Tammikuu−maaliskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. tammikuuta – Donald Heins, englantilais-kanadalainen viulisti, urkuri, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1878)
- 9. tammikuuta – Tommy Handley, englantilainen näyttelijä (s. 1892)
- 13. tammikuuta – Aino Aalto, suomalainen arkkitehti (s. 1894)
- 14. tammikuuta – Joaquin Turina, espanjalainen säveltäjä (s. 1882)
- 16. tammikuuta – Vasili Degtjarjov, neuvostoliittolainen asesuunnittelija (s. 1880)
- 19. tammikuuta – Uno Wikström, suomalainen näyttelijä (s. 1897)
- 20. tammikuuta – Gustaf Komppa, suomalainen kemisti ja Turun yliopiston kansleri (s. 1867)
- 28. tammikuuta – Emil Cedercreutz, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1879)
- 2. helmikuuta – Rauli Tuomi, suomalainen näyttelijä (s. 1919)
- 5. helmikuuta − Ernst Estlander, suomalainen lakimies ja poliitikko (s. 1870)
- 11. helmikuuta – Axel Munthe, ruotsalainen lääkäri ja kirjailija (s. 1857)
- 12. helmikuuta – Hassan al-Banna, egyptiläinen islamisti, Muslimiveljeskunnan perustaja (s. 1906)
- 25. helmikuuta – Asti Vermanen, suomalainen taidemaalari (s. 1892)
- 27. helmikuuta – Kaarlo Blomstedt, suomalainen historioitsija (s. 1880)
- 27. helmikuuta – E. Y. Pehkonen, suomalainen poliitikko ja valtioneuvos (s. 1882)
- 4. maaliskuuta – Karolina Widerström, ruotsalainen gynekologi, feministi ja poliittinen vaikuttaja (s. 1856)
- 9. maaliskuuta – Axel Fredrik Charpentier, suomalainen juristi, oikeuskansleri 1918–1928 (s. 1865)
- 12. maaliskuuta – Anna-Maria Tallgren, suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija (s. 1886)
- 16. maaliskuuta – Alma Söderhjelm, suomalainen historiantutkija ja kirjailija (s. 1870)
- 30. maaliskuuta – Friedrich Bergius, vuoden 1931 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1884)
Huhtikuu−kesäkuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 2. huhtikuuta – Emil Söderström, suomalainen jääkärieverstiluutnantti (s. 1894)
- 5. huhtikuuta – Eduard Grüneisen, saksalainen fyysikko (s. 1877)
- 15. huhtikuuta – Wallace Beery, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1885)
- 15. huhtikuuta – Niilo Latva, suomalainen taidemaalari (s. 1898)
- 22. huhtikuuta – Félix d’Herelle, kanadalainen mikrobiologi (s. 1873)
- 26. huhtikuuta – Alma Koskinen, suomalainen kotiteollisuuden edistäjä (s. 1872)
- 28. huhtikuuta – Chairil Anwar, indonesialainen runoilija (s. 1922)
- 4. toukokuuta – Valentino Mazzola, italialainen jalkapalloilija (s. 1919)
- 6. toukokuuta – Maurice Maeterlinck, vuoden 1911 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut belgialainen kirjailija (s. 1862)
- 7. toukokuuta – Leo Harmaja, suomalainen talous- ja tilastotieteilijä (s. 1880)
- 9. toukokuuta – Ludvig II, Monacon ruhtinas (s. 1870)
- 11. toukokuuta – William Lönnberg, suomalainen taidemaalari (s. 1887)
- 21. toukokuuta – Klaus Mann, saksalainen kirjailija (s. 1906)
- 22. toukokuuta – James Forrestal, Yhdysvaltain puolustusministeri (s. 1892)
- 22. toukokuuta – Hans Pfitzner, saksalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko (s. 1869)
- 27. toukokuuta – Robert Ripley, yhdysvaltalainen piirtäjä, yrittäjä ja harrastaja-antropologi (s. 1890)
- 4. kesäkuuta – Maurice Blondel, ranskalainen filosofi (s. 1861)
- 9. kesäkuuta – Maria Cebotari, romanialaissyntyinen sopraano (s. 1910)
- 10. kesäkuuta – Sigrid Undset, vuoden 1928 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut norjalainen kirjailija (s. 1882)
- 11. kesäkuuta – Oskar Saxelin, suomalainen taidemaalari (s. 1862)
- 16. kesäkuuta – K. A. Paloheimo, suomalainen teollisuusmies ja vuorineuvos (s. 1862)
- 24. kesäkuuta – Themistoklís Sofoúlis, Kreikan pääministeri (s. 1861)
- 26. kesäkuuta – Julia Sucksdorff, suomalainen tietokirjailija ja taidemaalari (s. 1864)
- 27. kesäkuuta – Alejandro Lerroux, espanjalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1864)
Heinäkuu−syyskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 2. heinäkuuta – Georgi Dimitrov, bulgarialainen kommunistipoliitikko (s. 1882)
- 7. heinäkuuta – K. R. Brotherus, suomalainen valtio-opin professori (s. 1880)
- 18. heinäkuuta – Vítězslav Novák, tšekkiläinen säveltäjä ja musiikinopettaja (s. 1870)
- 4. elokuuta – Jussi Sihvo, suomalainen jääkärikenraalimajuri (s. 1892)
- 8. elokuuta – Johan Brüning, suomalainen eläinlääkäri ja sotakorkeakoulun perustaja (s. 1877)
- 9. elokuuta – Edward Thorndike, yhdysvaltalainen kasvatustieteilijä ja professori (s. 1874)
- 13. elokuuta – Uno Harva, suomalainen uskontotieteilijä (s. 1882)
- 16. elokuuta – Margaret Mitchell, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1900)
- 16. elokuuta – Knut Tallqvist, suomalainen seemiläisten kielten tutkija ja professori (s. 1865)
- 21. elokuuta – Hellevi Takkinen, suomalainen lastenkirjailija (s. 1930)
- 7. syyskuuta – K. F. Mattsson, suomalainen poliitikko ja Tampereen apulaiskaupunginjohtaja (s. 1873)
- 8. syyskuuta – Richard Strauss, saksalainen säveltäjä (s. 1864)
- 12. syyskuuta – Erik Adolf von Willebrand, suomalainen lääketieteen professori (s. 1870)
- 13. syyskuuta – August Krogh, vuoden 1920 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut tanskalainen fysiologi ja eläintieteilijä (s. 1874)
- 19. syyskuuta – Níkos Skalkótas, kreikkalainen säveltäjä (s. 1904)
- 20. syyskuuta – Richard Dix, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1893)
- 21. syyskuuta – Hillari Johannes Viherjuuri (”Veli Giovanni”), suomalainen opettaja, toimittaja, kustannusjohtaja ja sarjakuvantekijä (s. 1889)
- 22. syyskuuta – Kim Jong-suk, pohjoiskorealainen kommunisti, Kim Il-sungin ensimmäinen puoliso ja Kim Jong-ilin äiti (s. 1917)
- 28. syyskuuta – Karl F. Sundman, suomalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko (s. 1873)
Lokakuu−joulukuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. lokakuuta – Buddy Clark, yhdysvaltalainen laulaja (s. 1912)
- 8. lokakuuta – Hendrik Cornelis Siebers, alankomaalais-indonesialainen lintutieteilijä (s. 1890)
- 10. lokakuuta – Wilhelm Bensow, suomalainen kauppaneuvos (s. 1864)
- 12. lokakuuta – Viktor Andro, suomalainen lentäjä ja laskuvarjohyppääjä
- 12. lokakuuta – Armas Kemppi, suomalainen jääkärieversti (s. 1893)
- 14. lokakuuta – Aaro Pajari, suomalainen kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari (s. 1897)
- 15. lokakuuta – László Rajk, Unkarin kommunistijohtaja (teloitettiin) (s. 1909)
- 14. lokakuuta – Johannes Öhquist, suomalainen kielenopettaja, taidehistorioitsija ja kirjailija (s. 1861)
- 17. lokakuuta – Fjodor Tolbuhin, Neuvostoliiton marsalkka (s. 1894)
- 29. lokakuuta – G. I. Gurdjieff, armenialainen mystikko (s. 1866?)
- 31. lokakuuta – Edward Stettinius, Jr., yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1900)
- 1. marraskuuta – Nikola Žekov, bulgarialainen kenraali (s. 1865)
- 3. marraskuuta – Solomon R. Guggenheim, yhdysvaltalainen liikemies ja taiteentukija (s. 1861)
- 7. marraskuuta – Jere Juutilainen, suomalainen punakaartilainen ja SDP:n kansanedustaja (s. 1889)
- 15. marraskuuta – Nathuram Godse, intialainen hinduradikaali, Mahatma Gandhin murhaaja (s. 1910)
- 19. marraskuuta – James Ensor, belgialainen taidemaalari ja taidegraafikko (s. 1860)
- 29. marraskuuta – Yrjö Rauanheimo, suomalainen sanomalehtimies ja kirjailija (s. 1904)
- 3. joulukuuta – Maria Uspenskaja, venäläinen näyttelijä (s. 1876)
- 5. joulukuuta – K. J. Virtanen (”K. J. Tuulensuu”), suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1885)
- 16. joulukuuta – Emil Aaltonen, suomalainen teollisuusmies ja suurlahjoittaja, vuorineuvos (s. 1869)
- 16. joulukuuta – Traitšo Kostov, entinen Bulgarian kommunistijohtaja, tuomittiin kuolemaan yhteistyöstä fasistien ja Titon kanssa ja teloitettiin (s. 1897)
- 18. joulukuuta – Lydia Blåfield (”Aini Sinikka”), suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1871)
- 19. joulukuuta – Sulo Autere, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1892)
- 22. joulukuuta – Paul Salminen, suomalainen kantelensoittaja (s. 1887)
- 28. joulukuuta – Yrjö Oinonen, suomalainen kirjallisuudentutkija ja runoilija (s. 1906)
- 29. joulukuuta – Juhani Viiste, suomalainen arkkitehti (s. 1890)
- 31. joulukuuta – Emanuel Pohjaväre, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1875)
- 31. joulukuuta – Raimond Valgre, virolainen säveltäjä (s. 1913)
Nobelin palkinnot[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Nobelin fysiikanpalkinto: Hideki Yukawa
- Nobelin kemianpalkinto: William Giauque
- Nobelin lääketieteen palkinto: Walter Rudolf Hess, António Egas Moniz
- Nobelin kirjallisuuspalkinto: William Faulkner
- Nobelin rauhanpalkinto: John Boyd Orr