1912
Siirry navigaatioon
Siirry hakuun
Tapahtumia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
tammikuu–maaliskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. tammikuuta – Kiinan tasavalta perustettiin.
- 5. tammikuuta – Prahassa järjestetyssä puoluekokouksessa Vladimir Leninin johtamat bolševikit erosivat Venäjän sosiaalidemokraattisesta työväenpuolueesta.
- 6. tammikuuta – New Mexicosta tuli Yhdysvaltain 47. osavaltio.
- 17. tammikuuta – Brittiläisen Robert Scottin johtama retkikunta saavutti etelänavan toisena kuukausi norjalaisen Roald Amundsenin jälkeen.
- 20. tammikuuta – Keisari Nikolai II vahvisti yhdenvertaisuuslain.
- 5. helmikuuta – Sodankylässä mitattiin 1900-luvun siihen saakka alhaisin lämpötila, 49 pakkasastetta.
- 12. helmikuuta – Kiina otti käyttöön gregoriaanisen kalenterin.
- 14. helmikuuta – Arizonasta tuli Yhdysvaltain 48. osavaltio.
- 14. helmikuuta – Connecticutin Grotonissa otettiin käyttöön ensimmäinen dieselkäyttöinen sukellusvene.
- 28. helmikuuta – Toinen sortokausi: Suomen luotsilaitos alistettiin Venäjän keisarikunnan meriministeriölle. Useat suomalaiset luotsit erosivat ja heidän tilalleen nimitettiin venäläisiä.
- 1. maaliskuuta – Albert Berrystä tuli (tiettävästi) ensimmäinen laskuvarjolla lentokoneesta hypännyt ihminen.
- 5. maaliskuuta – Italialaiset käyttivät ensi kertaa ilma-aluksia tiedusteluun turkkilaisten linjojen takana Tripolissa.
- 7. maaliskuuta – Roald Amundsen ilmoitti etelänavan saavuttamisesta.
- 7. maaliskuuta – Lentäjä Henri Seimet teki ensimmäisen lennon Pariisista Lontooseen kolmessa tunnissa.
- 30. maaliskuuta – Toinen Marokon kriisi päättyi Fèsin sopimukseen. Marokko menetti itsenäisyytensä. Suurin osa maasta tuli Ranskan ylivallan alaiseksi protektoraatiksi, pohjoisosa kuitenkin Espanjan hallintaan.
huhtikuu–kesäkuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 2. huhtikuuta – Kuusamossa mitattiin Suomen siihen saakka alhaisin huhtikuun lämpötila, 36 pakkasastetta.
- 10. huhtikuuta – Taidemaalarit Magnus Enckell, Mikko Oinonen, Yrjö Ollila, Juho Rissanen, Ellen Thesleff ja Verner Thomé avasivat yhteisen näyttelynsä Helsingissä.
- 10. huhtikuuta – White Star Line -varustamon linjalaiva Titanic lähti Englannin Southamptonista neitsytmatkalleen kohti New Yorkia.
- 15. huhtikuuta – Titanic törmäsi jäävuoreen ja upposi Pohjois-Atlantilla, 1517 sai surmansa.
- 16. huhtikuuta – Harriet Quimbysta tuli ensimmäinen Englannin kanaalin yli lentänyt nainen.
- 17. huhtikuuta – Itämerellä ja Baltiassa sattui rengasmainen auringonpimennys.
- 17. huhtikuuta – Lena-joen verilöylyssä Siperiassa tapettiin tai haavoitettiin 500 lakkoilevaa kultakaivostyöntekijää.
- 22. huhtikuuta – Pravdan ensimmäinen numero ilmestyi Pietarissa.
- 5. toukokuuta – Olympialaiset alkoivat Tukholmassa. Ne päättyivät 22. heinäkuuta. Hannes Kolehmainen juoksi olympialaisissa kolme kultamitalia.
- 5. toukokuuta – Venäjän bolševikkien lehti Pravda ilmestyi ensimmäisen kerran.
- 11. toukokuuta – Alaskasta tuli Yhdysvaltain territorio.
- 23. toukokuuta – Hamburg America Line laski vesille SS Imperator -aluksen Hampurissa. Se oli aikanaan maailman suurin laiva.
heinäkuu–syyskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 4. heinäkuuta – Ensimmäiset Savonlinnan oopperajuhlat järjestettiin oopperalaulaja Aino Achtén aloitteesta. Olavinlinnan sisäpihalla esitetty teos oli Erkki Melartinin Aino-mysteerio. Juhlat järjestettiin joka kesä vuoteen 1916 saakka mutta sitten seurasi 50 vuoden tauko vuoteen 1967 saakka.
- 30. heinäkuuta – Yoshihito nousi Japanin valtaistuimelle Mutsuhiton kuoleman jälkeen. Meiji-kausi päättyi.
- 12. elokuuta – Marokon sulttaani Abd al-Hafiz luopui vallasta.
- 25. elokuuta – Guomindang perustettiin Kiinassa.
- 29. elokuuta – Nunnanlahden kaivosonnettomuudessa kuoli 7 työmiestä.
- 1. syyskuuta – Arkkitehti Lars Sonckin piirtämä Kallion kirkko vihittiin Helsingissä. Kellotorniin asennettiin soittopeli, joka soitti määräajoin Jean Sibeliuksen tähän tarkoitukseen säveltämän kappaleen.
- 22. syyskuuta – Kotimaisen Työn Liitto perustettiin.
- 30. syyskuuta – Bulgaria, Kreikka, Montenegro ja Serbia julistivat liikekannallepanon.
lokakuu–joulukuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. lokakuuta – Toinen sortokausi: ensimmäiset syntyperältään venäläiset jäsenet nimitettiin Suomen senaattiin.
- 7. lokakuuta – Helsingin pörssi aloitti toimintansa.
- 8. lokakuuta – Ensimmäinen Balkanin sota alkoi: Montenegro julisti sodan turkkilaisille.
- 2. lokakuuta – Suomessa riehui ankara lumimyrsky kahden päivän ajan.
- 14. lokakuuta – John Flammang Schrank yritti salamurhata Theodore Rooseveltin. Schrankin ampuma luoti lävisti Rooseveltin taskussa olleen 50-sivuisen puheen ja tunkeutui Rooseveltin rintalihakseen. Roosevelt piti luoti rinnassaan 90 minuutin mittaisen puheen.
- 16. lokakuuta – Bulgarialaiset lentäjät Radul Minkov ja Prodan Toprakchiev pommittivat rautatieasemaa Karaagacissa.
- 17. lokakuuta – Bulgaria ja Serbia julistivat sodan turkkilaisille.
- 4. marraskuuta – Venäjän keisarillinen hovi ilmoitti 8-vuotiaan kruununprinssi Aleksein sairastavan verenvuototautia.
- 5. marraskuuta – Yhdysvaltain presidentinvaaleissa demokraattien Woodrow Wilson sai murskavoiton William Howard Taftista.
- 11. marraskuuta – Khios julistautui itsenäiseksi turkkilaisvallasta.
- 12. marraskuuta − Brittiläisen Robert Scottin ja hänen retkikuntansa kolmen muun jäsenen jäätyneet ruumiit löydettiin Etelänapamantereelta.
- 27. marraskuuta – Espanja julisti Marokon pohjoisosan protektoraatikseen.
- 28. marraskuuta – Albania julistettiin itsenäiseksi turkkilaisvallasta.
- 1. joulukuuta – Raitiovaunuliikenne alkoi Viipurissa kolmella linjalla.
- 3. joulukuuta – Ensimmäinen Balkanin sota päättyi: Bulgaria, Kreikka, Montenegro ja Serbia solmivat aselevon Osmanien valtakunnan kanssa.
- 4. joulukuuta – Idmanin kavallusjuttu paljastui kun pankinjohtaja Nils Idman pidätettiin Tampereella
- 5. joulukuuta – Itävalta-Unkari, Saksa ja Italia uudistivat keskinäisen kolmiliiton kuudeksi vuodeksi.
- 7. joulukuuta – Saksalainen arkeologi Ludwig Borchardt löysi 1300-luvulla ennen ajanlaskun alkua eläneen kuningatar Nefertitin rintakuvan egyptiläisessä Amarnan kaupungissa suoritetuissa kaivauksissa. Lähes vahingoittumattomana säilynyt rintakuva siirtyi Egyptin muinaismuistoviranomaisten suostumuksella Berliinin museon omistukseen.
- 21. joulukuuta – Ruotsi, Norja ja Tanska ilmoittivat julistautuvansa puolueettomiksi, mikäli Euroopassa syttyisi sota.
- 24. joulukuuta – Saksalainen lääkeyhtiö Merck haki patenttia Anton Köllischin kehittämälle MDMA:lle (ekstaasi).
tuntematon päivämäärä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Lokakuu – Edgar Rice Burroughsin Tarzan seikkaili ensimmäistä kertaa The All-Story -lehdessä.
- Rudolf Steiner perusti Saksan antroposofisen seuran.
- Mount Katmai Alaskassa räjähti.
- Myöhemmin väärennökseksi paljastunut Piltdownin ihminen löytyi.
- Voynichin käsikirjoitus löytyi.
- Suomen ensimmäinen teknillinen opisto perustettiin Tampereelle
Syntyneitä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
tammikuu–maaliskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 3. tammikuuta – Armand Lohikoski, suomalainen elokuvaohjaaja (Pekka ja Pätkä -elokuvat) (k. 2005)
- 12. tammikuuta – Raoul Palmgren, suomalainen kirjailija, toimittaja, kirjallisuuden tutkija ja professori (k. 1995)
- 12. tammikuuta – Matti Petäjä, suomalainen taidemaalari ja -graafikko (k. 1995)
- 19. tammikuuta – Leonid Kantorovitš, vuoden 1975 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut neuvostoliittolainen taloustieteilijä (k. 1986)
- 21. tammikuuta – Konrad Bloch, vuoden 1964 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalais-yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2000)
- 28. tammikuuta – Jackson Pollock, yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1956)
- 2. helmikuuta – Elizabeth Gladys Dean (”Millvina Dean”), brittiläinen kartanpiirtäjä ja sihteeri (viimeinen elossa ollut Titanicin matkustaja) (k. 2009)
- 6. helmikuuta – Eva Braun, Adolf Hitlerin puoliso (k. 1945)
- 7. helmikuuta – Arthur Kukkula, suomalainen helluntaisaarnaaja (k. 2016)
- 24. helmikuuta – Jiří Trnka, tšekkiläinen nukke-elokuvien ohjaaja (k. 1969)
- 25. helmikuuta – Émile Allais, ranskalainen alppihiihtäjä (k. 2012)
- 25. helmikuuta – Aimo Turunen, suomalainen kielitieteilijä ja professori (k. 2000)
- 28. helmikuuta – Bertil, Ruotsin prinssi (k. 1997)
- 16. maaliskuuta – Pat Nixon, Yhdysvaltain presidentti Richard Nixonin puoliso (k. 1993)
- 21. maaliskuuta – Ghazi, Irakin kuningas 1933–1939 (k. 1939)
- 23. maaliskuuta – Wernher von Braun, saksalais-yhdysvaltalainen rakettisuunnittelija (kuurakettien ”isä”) (k. 1977)
- 27. maaliskuuta – James Callaghan, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (k. 2005)
huhtikuu–kesäkuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 8. huhtikuuta – Walentin Chorell, suomalainen kirjailija (k. 1983)
- 8. huhtikuuta – Sonja Henie, norjalainen taitoluistelija ja näyttelijä (kolminkertainen olympiavoittaja) (k. 1969)
- 11. huhtikuuta – John Levy, yhdysvaltalainen jazz-kontrabasisti ja liikemies (k. 2012)
- 14. huhtikuuta – Joie Chitwood, yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja ja liikemies (k. 1988)
- 15. huhtikuuta – Kim Sŏng-ju (”Kim Il-sung”), Pohjois-Korean johtaja (k. 1994)
- 18. huhtikuuta – Aarne Nuorvala, suomalainen ministeri, hallintoneuvos, oikeuskansleri ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentti (k. 2013)
- 19. huhtikuuta – Glenn T. Seaborg, vuoden 1951 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen ydinkemisti, transuraanien tutkija (k. 1999)
- 20. huhtikuuta – Oscar Parland, suomenruotsalainen lääkäri, kirjailija ja kääntäjä (k. 1997)
- 23. huhtikuuta – Veikko Lavi, suomalainen laulaja ja lauluntekijä (k. 1996)
- 25. huhtikuuta – Peippo Uolevi Helle, suomalainen diplomi-insinööri, Rahapajan johtaja 1948–1958 (k. 1971)
- 2. toukokuuta – Salme Katajavuori, suomalainen poliitikko ja kansanedustaja (k. 2016)
- 2. toukokuuta – Axel Springer, saksalainen lehtikustantaja (k. 1985)
- 4. toukokuuta – Elvi Sinervo, suomalainen kirjailija (k. 1986)
- 8. toukokuuta – Carl Gustaf Mattias Haupt (”Matti Haupt”), suomalainen kuvanveistäjä (k. 1999)
- 8. toukokuuta – Pentti J. Voipio, suomalainen lakimies ja sukututkija (k. 2001)
- 22. toukokuuta – Herbert C. Brown, vuoden 1979 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 2004)
- 26. toukokuuta – János Kádár, Unkarin kommunistijohtaja (k. 1989)
- 28. toukokuuta – Patrick White, vuoden 1973 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut australialainen kirjailija (Myrskyn silmä) (k. 1990)
- 30. toukokuuta – Julius Axelrod, vuoden 1970 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2004)
- 10. kesäkuuta – Denes Agay, unkarilais-yhdysvaltalainen muusikko (k. 2007)
- 14. kesäkuuta – Aimo Robert Hauhio (”Ami Hauhio”), suomalainen taiteilija (k. 1955)
- 23. kesäkuuta – Alan Turing, brittiläinen matemaatikko ja logiikan tutkija (tietojenkäsittelyn uranuurtaja: Turingin kone) (k. 1954)
- 28. kesäkuuta – Erkki Palosuo, suomalainen geofysiikan professori ja jäätutkija (k. 2007)
heinäkuu–syyskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 5. heinäkuuta – Uolevi Raade, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (Neste Oy) (k. 1998)
- 10. heinäkuuta – Aimo T. Nikolainen, suomalainen teologi ja piispa (Helsingin hiippakunta) (k. 1995)
- 13. heinäkuuta – Armi Ratia, suomalainen tekstiilitaiteilija ja yritysjohtaja (Marimekko Oy:n perustaja) (k. 1979)
- 19. heinäkuuta – Tatu Vaaskivi, oululainen kirjailija, kriitikko ja esseisti (k. 1942)
- 26. heinäkuuta – Reino Oittinen, suomalainen poliitikko, Kouluhallituksen pääjohtaja ja opetusministeri, Suomen peruskoulun isä (k. 1978)
- 30. heinäkuuta – Ludwig Bölkow, saksalainen lentokoneinsinööri (k. 2003)
- 31. heinäkuuta – Milton Friedman, vuoden 1976 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (k. 2006)
- 31. heinäkuuta – Gustaf von Numers, suomalainen heraldikko, lukuisien kunnanvaakunoiden suunnittelija (k. 1978)
- 4. elokuuta – Raoul Wallenberg, ruotsalainen diplomaatti (k. 1947)
- 13. elokuuta – Salvador Luria, vuoden 1969 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut italialainen mikrobiologi (s. 1991)
- 23. elokuuta – Theodor Antonius Tugai (”Teuvo Tulio”), latvialaissyntyinen suomalainen elokuvaohjaaja (k. 2000)
- 23. elokuuta – Eugene Curran Kelly (”Gene Kelly”), yhdysvaltalainen tanssija, näyttelijä, laulaja, ohjaaja ja koreografi (k. 1996)
- 25. elokuuta – Erich Honecker, DDR:n johtaja (k. 1994)
- 27. elokuuta – Kerttu Krohn, suomalainen näyttelijä (k. 1998)
- 29. elokuuta – Teijo Joutsela, suomalainen viihdemuusikko (k. 1999)
- 30. elokuuta – Edward Mills Purcell, vuoden 1952 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1997)
- 31. elokuuta – Yrjö Keinonen, suomalainen kenraali (Mannerheim-ristin ritari) (k. 1977)
- 2. syyskuuta – Eino Jurvainen, suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija
- 4. syyskuuta – Günther Lützow, saksalainen lentäjä (k. 1945)
- 5. syyskuuta – John Cage, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1992)
- 22. syyskuuta – Hàn Mặc Tử, vietnamilainen runoilija (k. 1940)
- 24. syyskuuta – Vera Telenius, suomalainen laulaja (k. 1991)
- 27. syyskuuta – Tauno Marttinen, suomalainen säveltäjä (k. 2008)
- 29. syyskuuta – Michelangelo Antonioni, italialainen elokuvaohjaaja (k. 2007)
lokakuu–joulukuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 16. lokakuuta – Timo Mikkilä, suomalainen pianisti ja professori (k. 2006)
- 17. lokakuuta – Johannes Paavali I, paavi (k. 1978)
- 3. marraskuuta – Alfredo Stroessner, Paraguayn diktaattori (1954–1989) (k. 2006)
- 4. marraskuuta – Gösta Hallberg-Cuula, ruotsinsuomalainen sotilas ja poliitikko (k. 1942)
- 3. marraskuuta – Atte Pakkanen, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1994)
- 7. marraskuuta – Usko Moilanen, suomalainen kirjailija (k. 1972)
- 18. marraskuuta – Asmahan, Amal al-Atrash, syyrialainen laulaja ja muusikko (k. 1944)
- 19. marraskuuta – George Emil Palade, vuoden 1974 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen solubiologi (k. 2008)
- 20. marraskuuta – Otto von Habsburg, Itävalta-Unkarin viimeinen kruununperillinen ja poliittinen vaikuttaja (k. 2011)
- 26. marraskuuta – Eugène Ionesco, romanialaissyntyinen näytelmäkirjailija (k. 1994)
- 26. marraskuuta – Ilmo Launis, suomalainen pastori, kirjailija ja lyhytelokuvantekijä (k. 1995)
- 29. marraskuuta – Ai Xia, kiinalainen näyttelijä (k. 1934)
- 12. joulukuuta – Thorbjørn Egner, norjalainen lastenkirjailija, piirtäjä ja lauluntekijä (k. 1990)
- 12. joulukuuta – Keijo Seppänen, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 1977)
- 28. joulukuuta – Teuvo Aura, suomalainen poliitikko, ylipormestari, talousmies ja juristi (virkamieshallitusten pääministeri) (k. 1999)
Kuolleita[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
tammikuu–maaliskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 4. tammikuuta – Francis T. Nicholls, yhdysvaltalainen lakimies, prikaatikenraali ja demokraattipoliitikko (s. 1834)
- 8. tammikuuta – Dario Mattei-Gentili, italialainen katolinen arkkipiispa (s. 1842)
- 9. tammikuuta – Carl Jahn, saksalais-suomalainen kaivertaja ja taiteilija (s. 1844)
- 14. tammikuuta – Otto Liebmann, saksalainen filosofi (s. 1840)
- 16. tammikuuta – Justus Ripatti, suomalainen poliitikko, Suomalaisen puolueen kansanedustaja (s. 1863)
- 18. tammikuuta – Gustave de Molinari, alankomaalais-ranskalainen taloustieteilijä (s. 1819)
- 30. tammikuuta – Rudolf Winter, suomalainen tehtailija, kauppias ja suurlahjoittaja (s. 1862)
- 4. helmikuuta – Franz Reichelt, itävaltalais-ranskalainen räätäli, keksijä ja laskuvarjohypyn uranuurtaja (s. 1879)
- 7. helmikuuta – Dmitri Miljutin, venäläinen kreivi, kenraalimajuri, poliitikko ja ministeri (s. 1816)
- 10. helmikuuta – Joseph Lister, englantilainen lääkäri, antiseptiikan uranuurtaja (s. 1827)
- 12. helmikuuta – Gerhard Armauer Hansen, norjalainen lääketieteen tutkija (s. 1841)
- 17. helmikuuta – Alois von Aehrenthal, itävaltalainen kreivi ja diplomaatti, Itävalta-Unkarin ulkoministeri (s. 1854)
- 21. helmikuuta – Osborne Reynolds, pohjoisirlantilainen insinööri (Reynoldsin luku) (s. 1842)
- 25. helmikuuta – Vilhelm IV, Luxemburgin suurherttua (s. 1852)
- 4. maaliskuuta – Johan Isak Björkstén, suomalainen lääkäri ja arkkiatri (s. 1828)
- 10. maaliskuuta – Conrad Lihr, suomalainen vuori-insinööri ja Suomen Rahapajan johtaja (s. 1831)
- 13. maaliskuuta – Johannes Askolin, suomalainen kauppias, tehtailija ja kauppaneuvos (s. 1843)
- 16. maaliskuuta – Lawrence Oates, brittiläinen armeijan kapteeni ja napatutkimusretkeilijä (s. 1880)
- 27. maaliskuuta – Alexander August Kumlin, suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos (s. 1844)
- 29. maaliskuuta – John Gerrard Keulemans, alankomaalainen lintutieteilijä ja lintumaalari (s. 1842)
- 29. maaliskuuta – Robert Falcon Scott, brittiläinen meriupseeri ja Etelämanteren tutkimusmatkailija (s. 1868)
- 30. maaliskuuta – Karl May, saksalainen kirjailija (s. 1842)
huhtikuu–kesäkuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 4. huhtikuuta – Mauritz Frohm, ruotsalainen arkkitehti (s. 1840)
- 6. huhtikuuta – Giovanni Pascoli, italialainen runoilija (s. 1855)
- 11. huhtikuuta – Henri Brisson, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1835)
- 12. huhtikuuta – Ernest Duchesne, ranskalainen lääkäri ja tutkija (s. 1874)
- 15. huhtikuuta – RMS Titanicin haaksirikossa kuolleita:
- laivan henkilökunnan jäseniä:
- Thomas Andrews, brittiläinen liikemies, Titanicin suunnittelija (s. 1873)
- Edward J. Smith, Titanicin kapteeni (s. 1850)
- Henry Wilde, yliperämies (s. 1872)
- William Murdoch, ensimmäinen perämies (s. 1873)
- James Paul Moody, kuudes perämies (s. 1887)
- Hugh McElroy, pursimies (s. 1874)
- Jack Phillips, sähköttäjä (s. 1887)
- Wallace Henry Hartley, viulisti ja orkesterin johtaja (s. 1878)
- matkustajia:
- John Jacob Astor IV, yhdysvaltalainen liikemies (s. 1864)
- Archibald Butt, yhdysvaltalainen sotilasavustaja (s. 1865)
- Thomas Byles, englantilainen katolinen pappi (s. 1870)
- Sidney Leslie Goodwin, englantilainen poika (s. 1910)
- Benjamin Guggenheim, yhdysvaltalainen liikemies ja kaivosmagnaatti (s. 1864)
- Charles Melville Hays, yhdysvaltalainen yritysjohtaja (s. 1856)
- William Lahtinen, amerikansuomalainen pappi (s. 1876)
- William Thomas Stead, englantilainen toimittaja, tutkivan journalismin pioneeri (s. 1849)
- Isidor Straus, yhdysvaltalainen liikemies ja poliitikko (s. 1845)
- George Widener, yhdysvaltalainen miljardööri (s. 1861)
- laivan henkilökunnan jäseniä:
- 20. huhtikuuta – Bram Stoker, irlantilainen kirjailija (s. 1847)
- 21. huhtikuuta – Fredrik Wilhelm Grönqvist, suomalainen liikemies (s. 1838)
- 21. huhtikuuta – Siri von Essen, suomalainen näyttelijä (s. 1850)
- 27. huhtikuuta – Karl Forsström, suomalainen merikapteeni ja kalkkikiviteollisuuden kehittäjä (s. 1850)
- 2. toukokuuta – Gustaf Ferdinand Lönnbeck, suomalainen kansakoulutarkastaja ja kasvatusalan kirjailija (s. 1847)
- 5. toukokuuta – Rafael Pombo, kolumbialainen runoilija (s. 1833)
- 9. toukokuuta – Émile Duployé, ranskalainen pappi ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (s. 1833)
- 12. toukokuuta – Henri Peslier, ranskalainen vesipalloilija (s. 1880)
- 14. toukokuuta – Joseph Wilson Duncan, yhdysvaltalainen prikaatikenraali
- 14. toukokuuta – August Strindberg, ruotsalainen kirjailija (s. 1849)
- 14. toukokuuta – Fredrik VIII, Tanskan kuningas (s. 1843)
- 16. toukokuuta – Theodor Tallqvist, suomalainen insinööri ja rautateiden rakentaja (s. 1839)
- 18. toukokuuta – Eduard Strasburger, saksalainen kasvitieteilijä (s. 1844)
- 19. toukokuuta – Bolesław Prus, puolalainen kirjailija (s. 1847)
- 22. toukokuuta – Tekla Renfors, suomalainen runoilija ja suomentaja (s. 1872)
- 24. toukokuuta – Nikolai Sjöman, suomalainen Venäjän laivaston upseeri, Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen päällikkö (s. 1847)
- 24. toukokuuta – Heinrich Friedrich Weber, saksalainen fyysikko ja professori (s. 1843)
- 25. toukokuuta – Austin Lane Crothers, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1860)
- 26. toukokuuta – Eduardo López de Romaña, Perun presidentti 1899–1903 (s. 1847)
- 28. toukokuuta – Paul-Émile Lecoq de Boisbaudran, ranskalainen kemisti, useiden alkuaineiden löytäjä (s. 1838)
- 30. toukokuuta – Wilbur Wright, yhdysvaltalainen ilmailun uranuurtaja (s. 1867)
- 31. toukokuuta – Wilhelm Blasius, saksalainen lintutieteilijä (s. 1845)
- 31. toukokuuta – Karoliina Wahlberg, suomalainen pitsinnyplääjä (s. 1851)
- 1. kesäkuuta – Daniel Burnham, yhdysvaltalainen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija (s. 1846)
- 1. kesäkuuta – Iakob Gogebašvili, georgialainen opettaja, lastenkirjailija, journalisti ja kasvatustieteilijä (s. 1840)
- 1. kesäkuuta – William Wilson, skotlantilainen toimittaja ja uintivalmentaja (s. 1844)
- 6. kesäkuuta – Jaakko Merenoja, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja ja messinkivaluri (s. 1825)
- 6. kesäkuuta – Giulio Ricordi, italialainen musiikinkustantaja ja säveltäjä (s. 1840)
- 12. kesäkuuta – Ernest Acker, belgialainen arkkitehti (s. 1852)
- 12. kesäkuuta – Väinö Lennart, suomalainen näytelmäkirjailija ja pakinoitsija (s. 1892)
- 12. kesäkuuta – Frédéric Passy, vuoden 1901 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ranskalainen poliitikko ja pasifisti (s. 1822)
- 16. kesäkuuta – V. R. Kockström, suomalainen lyseon opettaja ja oppikirjojen tekijä (s. 1835)
- 19. kesäkuuta – Uno Staudinger, suomalainen liikemies, taiteen suosija ja mesenaatti (s. 1861)
- 20. kesäkuuta – Herman Avellan, suomalainen kamarineuvos ja kirjailija (s. 1820)
- 25. kesäkuuta – Lawrence Alma-Tadema, alankomaalainen taidemaalari (s. 1836)
heinäkuu–syyskuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1. heinäkuuta – Milovan Milovanović, Serbian pääministeri (s. 1863)
- 1. heinäkuuta – Harriet Quimby, yhdysvaltalainen lentäjä, toinen lentolupakirjan saanut nainen (s. 1875)
- 15. heinäkuuta – Francisco Lázaro, portugalilainen kestävyysjuoksija (s. 1891)
- 17. heinäkuuta – Henri Poincaré, ranskalainen matemaatikko, teoreettinen fyysikko ja tieteenfilosofi (Poincarén otaksuma) (s. 1854)
- 26. heinäkuuta – August Fellman, suomalainen yrittäjä, kapteeni ja hovineuvos (s. 1839)
- 30. heinäkuuta – Mutsuhito, Japanin Meiji-keisari (s. 1852)
- 30. heinäkuuta – Friedrich Schulze, saksalainen arkkitehti (s. 1843)
- 31. heinäkuuta – Allan Octavian Hume, englantilainen poliitikko, virkamies ja lintutieteilijä (s. 1829)
- 6. elokuuta – Patrick Anthony Ludden, irlantilais-yhdysvaltalainen katolinen piispa (s. 1836)
- 7. elokuuta – Franz Hartmann, saksalainen okkultistinen kirjailija ja teosofi (s. 1838)
- 10. elokuuta – Paul Wallot, saksalainen arkkitehti (s. 1841)
- 11. elokuuta – Aleksei Suvorin, venäläinen toimittaja ja kirjailija (s. 1834)
- 12. elokuuta – Alfred Cavén, suomalainen arkkitehti (s. 1836)
- 13. elokuuta – Gioachino Cantagalli, italialainen katolinen piispa (s. 1825)
- 13. elokuuta – Jules Massenet, ranskalainen säveltäjä (Thaïs) (s. 1842)
- 16. elokuuta – Johann Martin Schleyer, saksalainen katolinen pappi, volapük-kielen laatija (s. 1831)
- 20. elokuuta – William Booth, brittiläinen metodistisaarnaaja, Pelastusarmeijan perustaja (s. 1829)
- 29. elokuuta – J. I. Warén, suomalainen upseeri ja muistelmakirjailija (s. 1851)
- 1. syyskuuta – Samuel Coleridge-Taylor, englantilainen säveltäjä (s. 1875)
- 12. syyskuuta – Otto Mauno Geers, Yhdysvaltain sisällissotaan osallistunut suomalainen merimies (s. 1837)
- 13. syyskuuta – Maresuke Nogi, japanilainen kreivi ja kenraali (s. 1849)
- 24. syyskuuta – Giovanni Battista Ceirano, italialainen autoilun ja autojen valmistuksen pioneeri (s. 1860)
- 29. syyskuuta – August Benjamin af Schultén, suomalainen kemisti (s. 1856)
- 29. syyskuuta – U. W. Telén, suomalainen opettaja, kirjakauppias, kustantaja ja suomentaja (s. 1843)
- 30. syyskuuta – Bernhard Fredrik Godenhjelm, suomalainen yliopiston lehtori, koulunjohtaja ja kirjallisuuden tutkija (s. 1840)
lokakuu–joulukuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 6. lokakuuta – Auguste Beernaert, vuoden 1909 Nobelin rauhanpalkinnon saanut belgialainen poliitikko ja ministeri (s. 1829)
- 12. lokakuuta – Lewis Boss, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1846)
- 19. lokakuuta – Julius Maggi, sveitsiläinen elintarviketeollisuusyrittäjä (s. 1846)
- 30. lokakuuta – James S. Sherman, Yhdysvaltain varapresidentti (s. 1855)
- 6. marraskuuta – Mykola Lysenko, ukrainalainen säveltäjä, pianisti, kapellimestari ja kansanlaulujen kerääjä (s. 1842)
- 12. marraskuuta – August Aspegren, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1844)
- 12. marraskuuta – José Canalejas, espanjalainen liberaalipoliitikko ja pääministeri (s. 1854)
- 14. marraskuuta – Hilda Käkikoski, suomalainen kirjailija (s. 1864)
- 16. marraskuuta – Dmitri Mamin-Sibirjak, venäläinen kirjailija (s. 1852)
- 20. marraskuuta – William Forsell Kirby, brittiläinen hyönteistieteilijä ja kirjallisuuden kääntäjä (s. 1844)
- 28. marraskuuta – Edvin Avellan, suomalainen tilanomistaja, valtiopäivämies, kirjailija ja kääntäjä (s. 1830)
- 28. marraskuuta – Helge Rancken, suomalainen arkkitehti (s. 1857)
- 4. joulukuuta – Archibald Gracie, yhdysvaltalainen liikemies, sotilas ja kirjailija (s. 1859)
- 6. joulukuuta – Yrjö Blomstedt, suomalainen arkkitehti ja kansatieteilijä (s. 1871)
- 6. joulukuuta – Paul Kummer, belgialainen pappi, opettaja ja luonnontieteilijä (s. 1834)
- 7. joulukuuta – George Darwin, englantilainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, Charles Darwinin poika (s. 1845)
- 8. joulukuuta – Ludolf von Alvensleben, preussilainen kenraalimajuri (s. 1844)
- 12. joulukuuta – Luitpold, Baijerin prinssiregentti (s. 1821)
- 13. joulukuuta – August Eklöf, suomalainen kauppias ja teollisuusmies (s. 1837)
- 21. joulukuuta – Aukusti Alhovuori, suomalainen toimittaja, Aamulehden toimitussihteeri (s. 1863)
- 23. joulukuuta – Édouard Detaille, ranskalainen taidemaalari (s. 1848)
- 30. joulukuuta – Eduard Dippell, suomalainen arkkitehti ja liikemies (s. 1855)
Tuntematon päivämäärä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Antoni, Suomen ortodoksisen kirkon ensimmäinen arkkipiispa (s. 1846)
- Nikolai Beloborodov, venäläinen harmonikanrakentaja (s. 1827)
- Stepan Gontšarov, venäläinen kenraaliluutnantti ja Suomen vt. kenraalikuvernööri (s. 1831)
- Matti Heikki Haapalainen, suomalainen laivuri ja liikemies, Oulujärven matkustaja- ja rahtilaivaliikenteen alkuunpanija
- Gustaf Heinrich Martens, lintutieteilijä (s. 1842)
Nobelin palkinnot[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Nobelin fysiikanpalkinto: Gustaf Dalén
- Nobelin kemianpalkinto: Victor Grignard ja Paul Sabatier
- Nobelin lääketieteen palkinto: Alexis Carrel
- Nobelin kirjallisuuspalkinto: Gerhart Hauptmann
- Nobelin rauhanpalkinto: Elihu Root