1977
Mine navigeerimisribale
Mine otsikasti
![]() |
See artikkel räägib aastast; muude asjade kohta vaata lehekülge 1977 (täpsustus) |
◄ |
19. sajand |
20. sajand
| 21. sajand
◄ |
1940. aastad |
1950. aastad |
1960. aastad |
1970. aastad
| 1980. aastad
| 1990. aastad
| 2000. aastad
| ►
◄◄ |
◄ |
1973 |
1974 |
1975 |
1976 |
1977
| 1978
| 1979
| 1980
| 1981
| ►
| ►►
1977. aasta (MCMLXXVII) oli 20. sajandi 77. aasta.
Sündmused maailmas[muuda | muuda lähteteksti]
Jaanuar[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. jaanuar – Prahas asutati kodanikuõiguste eest võitlejate grupp Harta 77.
- 13. jaanuar – Almatõs kukkus umbes 3 km enne lennuväljale jõudmist mootoripõlengu tõttu alla Aerofloti lennuk Tu-104, kõik 90 pardal viibinut said surma.
- 18. jaanuar – avastati leegionärihaigust tekitav bakter.
- 18. jaanuar – Austraalias Sydney lähedal Granville'is juhtus Austraalia suurim Granville'i rongiõnnetus, milles hukkus 83 inimest.
- 19. jaanuar – Miamis sadas ainus kord linna ajaloos lund.
- 20. jaanuar – USA presidendiks sai Gerald Fordi järel Jimmy Carter.
- 21. jaanuar – USA president Jimmy Carter andis armu Vietnami sõtta mobiliseerimisest kõrvalehoidjatele.
Veebruar[muuda | muuda lähteteksti]
- 7. veebruar – startis Nõukogude kosmoselaev Sojuz 24.
Märts[muuda | muuda lähteteksti]
- 4. märts – Rumeenias oli maavärin, milles hukkus umbes 1500 inimest.
- 27. märts – toimus ajaloo raskeim lennuõnnetus: Tenerife saarel Los Rodeoses põrkasid kokku kaks lennukit Boeing-747, hukkus 575 inimest.
Aprill[muuda | muuda lähteteksti]
- 4. aprill lennufirma Southern Always lennuk Douglas DC-9 üritas mõlema mootori ülesütlemise tõttu hädamaandumist kaherealisel autoteel Georgia osariigis Hope'is. 85 pardal olnud inimesest hukkus 62 ja lisaks 8 inimest, kes viibisid autoteel.
- 14. aprill – Rosemarie Ackermann püstitas naiste kõrgushüppe maailmarekordi 1.97.
- 21. aprill – Alejandro Casanas püstitas meeste 110 m tõkkejooksu maailmarekordi 13,21.
- 21. aprill – Alberto Juantarena püstitas meeste 800 m jooksu maailmarekordi 1.43,44.
Mai[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. mai – Chantal Langlacé püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:35.16.
- 7. mai – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Prantsusmaa lauluga "L'Oiseau Et L'Enfant".
- 16. mai – Muhammad Ali võitis profipoksi raskekaalu maailmameistri tiitlimatšis USA-s Landoveri Capital Centre'is punktidega Alfredo Evangelistat.
- 23. mai – teatati bakterite kasutamisest insuliini valmistamiseks laboris.
- 25. mai – Rosemarie Ackermann püstitas naiste kõrgushüppe maailmarekordi 2.00.
Juuni[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. juuni – Chantal Langlacé püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:35.15.
- 5. juuni – Seišellidel toimus riigipööre, presidendiks sai France-Albert René.
- 5. juuni – müügile tuli esimene praktiline personaalarvuti Apple II.
- 9. juuni – Peg Neppel püstitas naiste 10 000 m jooksu maailmarekordi 33.15,1.
- 10. juuni – Christa Vahelensieck püstitas naiste maratonijooksu maailmarekordi 2:34.47.
- 11. juuni – Edwin Moses püstitas meeste 400 m tõkkejooksu maailmarekordi 47,45.
- 15. juuni – Hispaanias olid esimesed demokraatlikud valimised üle 41 aasta.
- 27. juuni – Djibouti iseseisvus.
Juuli[muuda | muuda lähteteksti]
- 1. juuli – Marlies Göhr püstitas naiste 100 m jooksu maailmarekordi 10,88.
- 2. juuli – Vladimir Jaštšenko püstitas meeste kõrgushüppe maailmarekordi 2.33.
- 5. juuli – Pakistanis toimus sõjaväeline riigipööre, millega kukutati Zulfikar Ali Bhutto valitsus ning mille käigus tuli võimule Muhammed Ziaul Haq.
- 5. juuli – Dick Quax püstitas meeste 5000 m jooksu maailmarekordi 13.12,9.
- 6. juuli – Jane Merrill püstitas naiste 5000 m jooksu maailmarekordi 15.37,0.
- 8. juuli – Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint asutas Finantsministeeriumi.
- 11. juuli – Edwin Moses püstitas meeste 400 m tõkkejooksu maailmarekordi 47,45.
- 13. juuli – New Yorgis oli suur voolukatkestus.
- 22. juuli – Hiinas tuli Deng Xiaoping taas võimule.
- 28. juuli – Hispaania esitas avalduse Euroopa Ühendusse astumiseks.
August[muuda | muuda lähteteksti]
- 20. august – startis USA kosmoseaparaat Voyager 2.
September[muuda | muuda lähteteksti]
- 5. september – startis USA kosmoseaparaat Voyager 1.
- 10. september – Prantsusmaal leidis aset viimane giljotiiniga hukkamine.
- 20. september – Vietnam ja Djibouti võeti vastu ÜRO-sse.
- 29. september – Muhammad Ali võitis profipoksi raskekaalu maailmameistri tiitlimatšis USA-s New Yorgi Madison Square Garden'is punktidega Earnie Shaversit.
Oktoober[muuda | muuda lähteteksti]
- ...
November[muuda | muuda lähteteksti]
- 10. november – Hispaania võeti Euroopa Nõukogu liikmeks.
- 19. november – Egiptuse president Anwar Sadat külastas Jeruusalemma.
Detsember[muuda | muuda lähteteksti]
- 4. detsember – Jean-Bédel Bokassa kroonis ennast Kesk-Aafrika Keisririigi keisriks.
- 4. detsember Malaisias Joho Bahraini kohal plahvatas lennufirma Malaysian Airline System kaaperdatud lennuk Boeing-737, kõik 100 pardal viibinut said surma.
Sündmused Eestis[muuda | muuda lähteteksti]
- 17. veebruar – Tartu sai 100 000 elanikuga linnaks.
- 24. veebruar – Vanemuise teatrihoone katusel lehvis varahommikul sinimustvalge lipp, tuletamaks meelde Eesti Vabariigi 59. aastapäeva.
- 25. veebruar – Eesti alevike ja külade nimekirja kinnitamisega viiakse lõpule 1975–1976 toimunud maa-asulate arvestuse "korrastamine", mille käigus antakse suurematele maa-asulate aleviku kategooria ning vähendatakse tunduvalt külade arvu, ühendades väikesed külad omavahel või liites suurematega. Enne oli 7023 mitmesugust maa-asulat (küla, asundust, keskust, alevikku), pärast 3444, nendest 3279 küla ja 165 alevikku.
- 10. märts – EPA rektor Arnold Rüütel sai EKP Keskkomitee sekretäriks põllumajanduse küsimustes. Alates 18. jaanuarist 1979 oli ta ENSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja.
- 19. aprill – toimus Lääne-Virumaal Tapa vallas Moel NSV Liidu õhujõudude lennuki AN-24 lennuõnnetus (Moe lennukatastroof), kui see maandumisel ohutusnõuete rikkumise ja Moe katlamaja korstnal ohutustulede puudumise tõttu põrkas kokku katlamaja korstnaga. Hukkusid kõik 21 lennukis olnud sõjaväelast.
- 15. august – asutati Kristjan Raua majamuuseum[1].
- 14.–15. oktoober – Tartu Ülikooli taasavamise 175. aastapäeva pidustused.
- 21. detsember – kinnitati "Eesti NSV ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitse ja kasutamise seadus", mis hakkas kehtima 1. mail 1978[1].
- Aasta jooksul algas Tallinna Lasnamäe linnaosa väljaehitamine.
Sündinud[muuda | muuda lähteteksti]
Pikemalt artiklis Sündinud 1977
- 13. jaanuar – Orlando Bloom, inglise filminäitleja
- 17. jaanuar – Dmitri Kiritšenko, vene jalgpallur
- 28. jaanuar – Takuma Satō, jaapani autovõidusõitja
- 2. veebruar – Shakira, Colombia laulja
- 23. veebruar – Kristina Šmigun, eesti murdmaasuusataja
- 6. märts – Giórgos Karagkoúnis, kreeka jalgpallur
- 2. aprill – Per Elofsson, rootsi murdmaasuusataja
- 12. aprill – Tobias Angerer, saksa murdmaasuusataja
- 17. aprill – Frederik Magle, Taani helilooja, organist ja pianist
- 11. mai – Janne Ahonen, soome suusahüppaja
- 27. juuni – Raúl (Raúl González), Hispaania jalgpallur
- 27. juuni – Nicole Aunapu Mann, USA merejalaväelane ja astronaut
- 1. juuli – Liv Tyler, USA filminäitleja
- 14. juuli – Victoria, Rootsi kroonprintsess
- 18. juuli – Aleksandr Morozevitš, vene maletaja
- 4. august – Marek Heinz, tšehhi jalgpallur
- 12. august – Jesper Grønkjær, taani jalgpallur
- 17. august – Thierry Henry, prantsuse jalgpallur
- 27. august – Deco, brasiilia päritolu portugali jalgpallur
- 28. august – Tiit Ojasoo, eesti teatrilavastaja
- 30. august – Félix Sánchez, Dominikaani kergejõustiklane
- 27. september – Andrus Värnik, eesti odaviskaja
- 1. oktoober – Dwight Phillips, USA kergejõustiklane
- 15. oktoober – David Trézéguet, prantsuse jalgpallur
- 3. november – Aria Giovanni (Cindy Renee Volk), USA alastimodell ja näitleja
- 16. november – Oksana Bajul, ukraina iluuisutaja
- 20. november – Mihhail Ivanov, vene murdmaasuusataja
- 3. detsember – Adam Małysz, poola suusahüppaja
- 8. detsember – Priit Narusk, eesti murdmaasuusataja
Surnud[muuda | muuda lähteteksti]
Pikemalt artiklis Surnud 1977
- 5. jaanuar – Artur Adson, eesti luuletaja ja näitekirjanik
- 8. jaanuar – Helgi Hirv, eesti graafik
- 14. jaanuar – Anthony Eden, Suurbritannia poliitik
- 14. jaanuar – Anaïs Nin, kirjanik
- 21. aprill – Gummo Marx, USA koomik
- 5. mai – Ludwig Erhard, Saksamaa poliitik
- 7. mai – Francisco Saverio, Parma hertsogliku perekonna pea
- 10. mai – Joan Crawford, USA näitleja
- 16. juuli – Edgar Velbri, eesti arhitekt, ruumikujundaja ja mööblikunstnik
- 2. juuli – Vladimir Nabokov, vene-ameerika kirjanik
- 2. juuli – Evald Döring, Eesti sõjaväelane
- 19. juuli – Karl Ristikivi, eesti kirjanik
- 4. august – Oskar Lõvi, eesti poliitik
- 14. august – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid
- 16. august – Elvis Presley, USA laulja ja näitleja
- 19. august – Groucho Marx, USA koomik
- 16. september – Maria Callas, laulja
- 14. oktoober – Bing Crosby, USA laulja
- 22. november – August Pulst, eesti maalikunstnik
- 25. detsember – Charlie Chaplin, filminäitleja
- 27. detsember – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja
Nobeli auhinnad[muuda | muuda lähteteksti]
- füüsika – Philip Warren Anderson, Sir Nevill Francis Mott, John Hasbrouck van Vleck
- keemia – Ilya Prigogine
- meditsiin – Roger Guillemin, Andrzej Wiktor Schally, Rosalyn Yalow
- kirjandus – Vicente Aleixandre
- rahu – Amnesty International
- majandus – Bertil Ohlin, James Meade