6. marraskuuta
Siirry navigaatioon
Siirry hakuun
6. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 310. päivä (311. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 55 päivää.
Sisällysluettelo
Nimipäivät[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- suomalainen kalenteri: Mimosa
- suomenruotsalainen kalenteri: Svea
- ortodoksinen kalenteri: Paavali, Paavo, Pauli
- saamenkielinen kalenteri: Gustu Ádolfe
- vanhemmissa kalentereissa: Adolphus, Amantius, Engelbrecht, Gustaf, Gustaf Adolf, Gustaf Adolph, Kustaa Aadolf, Leonhard, Leonhardus, Äijö
Vuodesta 2010 lähtien nimi Kustaa Aadolf ei enää esiinny almanakassa perusmuodossaan nimipäivien tavoin merkittynä, vaan päivän kohdalla on merkintä Kustaa Aadolfin päivä.
Tapahtumia[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1860 – Abraham Lincoln valittiin Yhdysvaltojen 16. presidentiksi ensimmäisenä republikaanisen puolueen ehdokkaana.
- 1888 – Yhdysvaltain istuva presidentti Grover Cleveland sai presidentinvaaleissa enemmistön äänistä, mutta republikaanisen puolueen ehdokas Benjamin Harrison sai taakseen enemmistön valitsijamiehistä.
- 1900 – Presidentti William McKinley valittiin uudelle kaudelle voitolla demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaasta William Jennings Bryanista.
- 1905 – Suurlakko päättyi.
- 1913 – Mahatma Gandhi pidätettiin hänen johtaessaan intialaisten kaivostyöläisten marssia Etelä-Afrikassa.
- 1928 – Republikaani Herbert Hoover voitti ylivoimaisesti Yhdysvaltain presidentinvaaleissa demokraattien Alfred E. Smithin.
- 1933 – Helsingissä syntyi katutappeluja suomen- ja ruotsinkielisten koululaisten välille. Kahdessa päivässä tappelut yltyivät paikoin niin rajuiksi, että poliisi joutui turvautumaan voimakeinoihin järjestyksen palauttamiseksi.
- 1935 – Yhdysvaltalainen Edwin Armstrong esitteli tutkimuksensa taajuusmodulaation käytöstä radiolähetyksessä: "A Method of Reducing Disturbances in Radio Signaling by a System of Frequency Modulation", mikä johti ULA-radion syntyyn.
- 1945 – Suomen hallitus päätti, että entinen tasavallan presidentti Risto Ryti, entiset pääministerit Edwin Linkomies ja Jukka Rangell, entiset ministerit Antti Kukkonen, Henrik Ramsay, Tyko Reinikka ja Väinö Tanner sekä Suomen entinen Berliinin-lähettiläs Toivo Kivimäki oli asetettava erityisessä sotasyyllisyysoikeudessa syytteeseen "virka-aseman väärinkäyttämisestä valtakunnan vahingoksi". Kaikki kahdeksan pidätettiin seuraavan vuorokauden aikana ja oikeudenkäynti alkoi 15. marraskuuta.
- 1956 – Presidentti Dwight D. Eisenhower valittiin jatkokaudelle Yhdysvaltain presidentinvaaleissa hänen kukistettuaan demokraattien presidenttiehdokkaan Adlai Stevensonin, joka oli ollut hänen vastaehdokkaanaan myös neljä vuotta aikaisemmin.
- 1957 – Félix Gaillardista tuli Ranskan pääministeri.
- 1962 – YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman, joka tuomitsi Etelä-Afrikan rasistisen apartheid-politiikan ja kehotti kaikkia YK:n jäsenmaita lakkauttamaan sotilas- ja taloussuhteet Etelä-Afrikan kanssa.
- 1963 – Vietnamin sota: jatkona 1. marraskuuta tapahtuneelle vallankaappaukselle ja presidentti Ngô Đình Diệmin murhalle, vallankaappauksen johtaja kenraali Dương Văn Minh nousi Etelä-Vietnamin johtoon.
- 1965 – Kuuba ja Yhdysvallat sopivat aloittavansa lentokuljetukset (ns. Freedom Flights) niille kuubalaisille, jotka halusivat lähteä Yhdysvaltoihin (vuoteen 1971 mennessä 250 000 kuubalaista otti osaa tähän ohjelmaan).
- 1971 – Yhdysvaltain atomienergiakomissio (United States Atomic Energy Commission - AEC) räjäytti voimakkaimman yhdysvaltalaisen vetypommin, koodinimeltään Cannikin, Amchitkan saarella Aleuteilla.
- 1975 – Vihreä marssi alkoi: 300 000 aseetonta marokkolaista kokoontui Tarfayan kaupunkiin odottamaan Marokon kuningas Hassan II:n merkkiä siirtyä Länsi-Saharaan.
- 1985 – Vasemmistolainen sissiliike "Huhtikuun 19. päivän liike" valtasi Bogotán oikeustalon Kolumbiassa surmaten lopuksi 115 ihmistä, joista 11 oli Kolumbian korkeimman oikeuden tuomareita.
- 1996 – Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton valittiin uudestaan yhdysvaltojen presidentiksi.
- 1998 – Suomen Sisu perustettiin.
- 1999 – Australialaiset äänestäjät kannattivat Ison-Britannian hallitsijan olevan jatkossakin Australian valtionpäämies.
Syntyneitä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 15 – Agrippina, Rooman keisarinna (synnyinvuosi voi olla myös 16) (k. 59)
- 1494 – Soliman Suuri, Turkin sulttaani (k. 1566)
- 1618 – Aurangzeb, Intian viimeinen suurmogulihallitsija (k. 1707)
- 1814 – Adolphe Sax, belgialainen soitinsuunnittelija, saksofonin keksijä (k. 1894)
- 1833 – Jonas Lie, norjalainen kirjailija (k. 1908)
- 1854 – John Philip Sousa, yhdysvaltalainen orkesterinjohtaja, kapellimestari ja säveltäjä (marssimusiikkia) (k. 1932)
- 1860 – Ignacy Paderewski, puolalainen säveltäjä, pianisti, diplomaatti ja Puolan pääministeri (k. 1941)
- 1861 – James Naismith, kanadalainen opettaja (koripallon sääntöjen kehittäjä) (k. 1939)
- 1868 – Alfred Kordelin, suomalainen liikemies ja mesenaatti (k. 1917)
- 1874 – Kusti Laurela, suomalainen kunnallisneuvos (k. 1942)
- 1880 – Robert Musil, itävaltalainen kirjailija (Mies vailla ominaisuuksia) ( 1942)
- 1882 – Kössi Kaatra, suomalainen työväenrunoilija (k. 1928)
- 1900 – Harri Eljanko, suomalainen urheilukirjailija ja sosiaalineuvos (k. 2001)
- 1908 – Teizō Takeuchi, japanilainen jalkapalloilija (k. 1946)
- 1910 – Lea Joutseno, suomalainen elokuvanäyttelijä (k. 1977)
- 1921 – James Jones, yhdysvaltalainen kirjailija (Täältä ikuisuuteen) (k. 1977)
- 1923 – Armas Vainio, suomalainen taidemaalari ja taiteilijaprofessori (k. 2003)
- 1927 – Sirkka Vilander, suomalainen hiihtäjä (k. 2014)
- 1928 – Fredrik Castrén, suomalainen vuorineuvos (k. 1998)
- 1929 – Desmond Robert Dunn, australialainen lännenkirjailija (k. 2003)
- 1930 – Paul Wheelahan, australialainen sarjakuvakäsikirjoittaja, taiteilija ja lännenkirjailija (k. 2018)
- 1931 – Michael Igor Peschkowsky (”Mike Nichols”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja (Miehuuskoe) (k. 2014)
- 1932 – François Englert, vuoden 2013 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut belgialainen teoreettinen fyysikko
- 1937 – Heikki Ylikangas, suomalainen historian professori
- 1940 – Paul Darmanin, kenialainen katolinen piispa
- 1941 – Erik Vikström, suomalainen piispa (Porvoon hiippakunta)
- 1941 – Matti Keinonen (”Mölli”), suomalainen jääkiekkoilija
- 1945 – Maarita Mäkelä, suomalainen näyttelijä
- 1946 – Sally Field, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä
- 1946 – Viivi Luik, virolainen kirjailija ja runoilija
- 1948 – Kaarle Ervasti, suomalainen antikvariaatinpitäjä (k. 2010)
- 1948 – Glenn Frey, yhdysvaltalainen muusikko, laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä (k. 2016)
- 1951 - Seppo Keskiruokanen, Riihimäen kaupunginjohtaja
- 1954 – Karin Fossum, norjalainen rikoskirjailija
- 1955 – Maria Shriver, yhdysvaltalainen toimittaja (Kalifornian kuvernööri Arnold Schwarzeneggerin puoliso)
- 1956 – Marc Dutroux, belgialainen rikollinen
- 1957 – Saara Karhu, suomalainen kansanedustaja
- 1957 – Astrid Thors, suomalainen europarlamentaarikko
- 1957 – Cam Clarke, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
- 1965 – Greg Graffin, yhdysvaltalainen laulaja ("Bad Religion")
- 1966 – Paul Gilbert, yhdysvaltalainen kitaristi ("Mr. Big", "Racer X")
- 1967 – Rebecca Schaeffer, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 1968 – Kjetil Rekdal, norjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
- 1970 – Ethan Hawke, yhdysvaltalainen näyttelijä (Kuolleiden runoilijoiden seura)
- 1970 – Petri Kettunen, suomalainen salibandynpelaaja ja valmentaja
- 1972 – Rebecca Romijn, yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
- 1973 – Sami Pitkämö, suomalainen muusikko
- 1976 – Anne Moilanen, suomalainen toimittaja
- 1978 – Taryn Manning, yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja lauluntekijä
- 1979 – Kristian Meurman, suomalainen laulaja
- 1979 – Gerli Padar, virolainen laulaja
- 1983 – Nicole Hosp, itävaltalainen alppihiihtäjä
- 1983 – Antti Rytilahti (”R-Syke”), suomalainen rap-artisti
- 1987 – Justin Fontaine, kanadalainen jääkiekkoilija
- 1987 – Ana Ivanović, serbialainen tennispelaaja
- 1987 – Lauri Tilkanen, suomalainen näyttelijä
- 1988 – Noora Louhimo, suomalainen laulaja
- 1988 – Thomas Neuwirth (”Conchita Wurst”), itävaltalainen drag-artisti ja laulaja
- 1988 – Emma Stone, yhdysvaltalainen näyttelijä
- 1989 – Jozy Altidore, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
- 1990 – Valentina Nappi, italialainen pornonäyttelijä
- 1990 – André Schürrle, saksalainen jalkapalloilija
- 1991 – Pierson Fodé, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
- 1995 – Camila Finn, brasilialainen malli
Kuolleita[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- 1003 – Johannes XVII, paavi
- 1406 – Innocentius VII, paavi (s. 1336)
- 1632 – Kustaa II Aadolf, Ruotsin kuningas (s. 1594)
- 1656 – Juhana IV, Portugalin kuningas (s. 1603)
- 1672 – Heinrich Schütz, saksalainen säveltäjä (s. 1585)
- 1793 – Philippe Égalité, alk. Louis Philippe Joseph, ranskalainen aatelinen ja poliitikko, Ludvig XVI:n serkku (s. 1747)
- 1822 – Claude Louis Berthollet, ranskalainen kemisti (s. 1748)
- 1836 – Kaarle X, Ranskan kuningas (s. 1757)
- 1893 – Pjotr Tšaikovski, venäläinen säveltäjä (Pähkinänsärkijä) (s. 1840) (itsemurha)
- 1940 – Ivar Andresen, norjalainen oopperalaulaja (s. 1896)
- 1962 – Kaarlo Heiskanen, suomalainen jääkärikenraali ja Mannerheim-ristin ritari, Puolustusvoimien komentaja 1953–1959 (s. 1894)
- 1964 – Hans von Euler-Chelpin, vuoden 1929 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalais-ruotsalainen biokemisti (s. 1873)
- 1965 – Edgard Victor Achille Charles Varèse (”Edgar Varèse”), ranskalais-yhdysvaltalainen säveltäjä (Poème électronique) (s. 1883)
- 1983 – Ville Pessi, suomalainen kommunistipoliitikko (s. 1902)
- 1984 – Heikki Grönqvist, suomalainen valokuvaaja ja yrittäjä (s. 1943)
- 1993 – Axel Grandell, suomalainen liiketaloustieteilijä (s. 1899)
- 1997 – Isaiah Berlin, latvialais-brittiläinen filosofi ja historioitsija (s. 1909)
- 2000 – Lyon Sprague de Camp, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (s. 1907)
- 2005 – Minako Honda, japanilainen laulaja (s. 1967)
- 2016 – Zoltán Kocsis, unkarilainen pianisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1952)
- 2016 – Marcel Neels (”Marc Sleen”), belgialainen sarjakuvantekijä (s. 1922)
- 2017 – Kätherose Derr (”Karin Dor”), saksalainen näyttelijä (s. 1936 tai 938)
- 2018 – Marjatta Moulin, suomalainen miekkailija
Juhlapäiviä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
- Dominikaaninen tasavalta: Perustuslain päivä ("Constitution Day"). Itsenäistyi Haitista 1844.
- Marokko: Vihreän marssin vuosipäivä.
- Ruotsi: Kuningas Kustaa II Aadolfin kuolinpäivä. Virallinen liputuspäivä Ruotsissa.
- Suomi: Ruotsalaisuuden päivä alkaen 1908 Ruotsalaisen kansanpuolueen aloitteesta. Myöhemmin liputuspäivä Suomessa. Myös hakkapeliittain päivä.
- Suomi ja Ruotsi: Pyhäinpäivä päivän osuessa lauantaille.
| ||
---|---|---|
Suomessa vietetään ruotsalaisuuden päivää.
|
Katso myös: kalenteri ~ 5. marraskuuta, 7. marraskuuta