1990
Зміни шаблонів/файлів цієї версії очікують на перевірку.
Стабільна версія була перевірена 21 квітня 2018.
- Сотні делегатів конференції «Товариства української мови імені Тараса Шевченка» взяли участь у грандіозних маніфестаціях 30 вересня та 1 жовтня 1990 р. у Києві, які переросли в знамените голодування українських студентів на майдані Незалежності і змусили Верховну Раду УРСР піти на деякі уступки національно-демократичним силам. Йшлося, передусім, про відставку тодішнього прем'єра В. Масола та протидію спробі нав'язати Україні так званий «союзний договір». Вихідці-студенти цієї революції складуть активну частину українського національного політикуму 1990—2000–2010-их. Див. Студентська революція на граніті[1]
Рік | 1987 · 1988 · 1989 — 1990 — 1991 · 1992 · 1993
|
---|---|
Десятиліття | 1960-ті · 1970-ті — 1980-ті — 1990-ті · 2000-ні
|
Століття | XVIII · XIX — XX — XXI · XXII
|
Тисячоліття | 1-ше — 2-ге — 3-тє
|
Григоріанський | 1990 MCMXC |
Римський Ab urbe condita |
2743 |
Візантійський | 7498 – 7499 |
Вірменський | 1439 ԹՎ ՌՆԼԹ
|
Китайський | 4686 – 4687 己巳 – 庚午 |
Ефіопський | 1982 – 1983 |
Єврейський | 5750 – 5751 |
Індійські | |
- Вікрам самват | 2045 – 2046 |
- Шака самват | 1912 – 1913 |
- Калі Юґа | 5091 – 5092 |
1368 – 1369 | |
2240 | |
198 – 199 | |
1410 –1411 |
Зміст
Події[ред. | ред. код]
Див. також: Категорія:1990
- 19 січня — в Ужгороді було створено «Товариство Карпатських Русинів». Першим головою товариства став тодішній головний архітектор обласного центру, міста Ужгород — Михайло Михайлович Томчаній.
- 28 січня — в Бухаресті, Румунія про-демократичні демонстрації з вимогами від тимчасового уряду звільнення всіх колишніх комуністів з посад у владі та усунення тимчасового президента країни Ілієску з його посади.
- 23 лютого — чемпіоном світу з хокею на траві серед чоловіків стала збірна Нідерландів.
- 10 березня — чемпіоном світу з гандболу серед чоловіків стала збірна Швеції (у фіналі перемогла збірну СРСР з рахунком 27-23).
- 14 березня — у Львівської області в Стрию, першому з українських міст, підняли національний символ — прапор України.
- 15 березня — вперше встановлені офіційні зв'язки між Ватиканом і СРСР;
- 24 квітня — на орбіту Землі був доставлений телескоп Хаббл.
- 2 травня — чемпіоном світу з хокею стала збірна СРСР.
- 5 травня — переможцем пісенного конкурсу Євробачення 1990 став відомий виконавець Тото Кутуньо, що представляв Італію з піснею «Insieme 1992».
- 12 червня — одне з головних свят Російської Федерації.Ця дата проголошення дня незалежності СРСР.
- 8 липня — у фіналі чемпіонату світу з футболу збірна ФРН перемогла збірну Аргентину з рахунком 1-0.
- 16 липня — Верховна Рада УРСР прийняла Декларацію про державний суверенітет України.
- 26 липня — вступ на посаду міністра внутрішніх справ УРСР Василишина Андрія Володимировича
- 1 серпня — 500-ліття Запорозького козацтва.
- 3 серпня — Закону «Про економічну самостійність Української РСР», що передбачав повну господарську самостійність і свободу підприємництва усіх юридичних і фізичних осіб у рамках законів України; введення національної грошової одиниці, самостійність регулювання грошового обігу; національну митницю, захищеність внутрішнього ринку[2].
- 13 серпня — Рішення парламенту НДР про об'єднання з ФРН.
- 19 серпня — у фіналі чемпіоната світу з баскетболу в Аргентині збірна СФРЮ перемогла збірну СРСР з рахунком 92-75
- 5 вересня — заснований Львівський інститут менеджменту.
- 3 жовтня — завершено об'єднання Німеччини.
- 2-17 жовтня — відбувся протест-голодування студентів, що увійшов в історію під назвою «Студентська революція на граніті».
Вибори[ред. | ред. код]
- вперше за повоєнний період, у республіках СФРЮ відбулися вільні парламентські вибори на багатопартійній основі.
- 4 березня — у СРСР відбулися перші альтернативні вибори народних депутатів.
- 15 березня — Горбачов був обраний єдиним в історії СРСР президентом;
Народились[ред. | ред. код]
Див. також: Категорія:Народились 1990
- 4 січня — Тоні Кроос, німецький футболіст, чемпіон світу (2014).
- 12 січня — Сергій Карякін, російський шахіст.
- 2 лютого — Валентин Федишен, український музикант, лідер гурту FRANCO.
- 5 лютого — Дмитро Андрєйкін, російський шахіст.
- 6 березня — Клара Лаго — іспанська акторка.
- 23 березня — Принцеса Йоркська Євгенія.
- 27 березня - Кімбра, новозеландська співачка.
- 2 квітня — Євгенія Канаєва, видатна російська гімнастка, дворазова олімпійська чемпіонка (2008, 2010).
- 9 квітня — Крістен Стюарт, американська акторка.
- 16 квітня — Артур Занетті, бразильський гімнаст.
- 27 травня — Маркус Крюгер, шведський хокеїст.
- 5 червня — Она Карбонелл, іспанська спортсменка, спеціалістка з синхронного плавання.
- 7 червня — Еллісон Шмітт, американська плавчиня, триразова олімпійська чемпіонка (2012).
- 18 червня — Крістіан Тейлор, американський легкоатлет.
- 21 червня — Сандра Перкович, хорватська легкоатлетка.
- 2 липня — Кайла Гаррісон, американська дзюдоїстка, олімпійська чемпіонка.
- 12 серпня — Маріо Балотеллі, італійський футболіст.
- 15 серпня — Дженніфер Лоуренс, американська акторка, володарка премії Оскар (2012)
- 20 серпня — Раномі Кромовідьойо, нідерландська плавчиня.
- 4 вересня — Ольга Харлан, українська фехтувальниця (шабля), олімпійська чемпіонка (2008).
- 5 вересня — Кім Йон А, видатна південнокорейська фігуристка, олімпійська чемпіонка (2010).
- 3 жовтня — Шкурихіна Дарія, російська гімнастка, олімпійська чемпіонка.
- 12 листопада — Флоран Маноду, французький плавець, олімпійський чемпіон.
- 30 листопада — Магнус Карлсен, норвезький шаховий гросмейстер, чемпіон світу з шахів.
- 1 грудня — Шанель Іман, американська модель, один з ангелів Victoria's Secret.
Померли[ред. | ред. код]
Див. також: Категорія:Померли 1990
- 2 березня — Шейкі Джейк Гарріс (справжнє ім'я Джеймс Д. Гарріс), американський блюзовий музикант (нар. 1921)
- 4 березня — Маргелов Василь Пилипович, командувач повітряно-десантних військ СРСР, Герой Радянського Союзу, генерал армії, десантник № 1.
- 5 травня — Євреїнов Юрій Миколайович, український архітектор і графік (* 1932).
- 15 серпня — Віктор Робертович Цой, соліст гурту «Кіно», загинув.
- 9 вересня — Мень Олександр Володимирович, священик Російської православної церкви, богослов, проповідник, автор книг з богослів'я, історії християнства та інших релігій, вбитий.
Нобелівська премія[ред. | ред. код]
- з фізики: Джером Фрідман, Генрі Кендалл та Річард Тейлор
- з хімії: Елайс Джеймс Корі
- з медицини та фізіології: Джозеф Маррі та Едвард Томас
- з економіки: Гаррі Марковіц, Мертон Міллер та Вільям Шарп
- з літератури: Октавіо Пас
- премія миру: Михайло Горбачов
Премія Філдса[ред. | ред. код]
Державна Премія УРСР імені Тараса Шевченка[ред. | ред. код]
- Дмитро Григорович Білоус
- Борис Григорович Возницький
- Кубанський козачий хор (художній керівник: Захарченко Віктор Гаврилович)
- Захарова Світлана Авксентіївна
- Козловський Іван Семенович
- Пушик Степан Григорович
Державна премія України в галузі науки і техніки 1990[ред. | ред. код]
Примітки[ред. | ред. код]
![]() |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: 1990 |
|